Korpihotelli

Korpihotelli on Suomessa 1960- ja 1970-luvulla yleistynyt hotellityyppi, luonnonkauniissa ympäristössä maaseudulla tai kaupungin laitamilla sijaitseva moderni loma- ja kokoushotelli tanssiravintoloineen ja saunapalveluineen, usein myös hotellia ympäröivine vuokramökkeineen. Nimitys ”korpihotelli” oli alusta asti jossain määrin halventava nimitys; hotellit ja hotelliketjut kutsuivat itseään mieluummin nimityksillä kokoushotelli, kongressihotelli, luontohotelli, lomakeskus, lomakylä tms.
Korpihotellien liikeidea perustui järjestöjen ja yritysten kokous- ja edustustarpeiden täyttämiseen kotimaassa, koska verottaja ei hyväksynyt tässä tarkoituksessa tarjottuja ulkomaanmatkoja. Miesvaltaista kokousasiakaskuntaa korpihotellit palvelivat mahdollisuudella saunomiseen, vapaaseen alkoholin käyttöön ja pitkälle yöhön jatkuvaan juhlintaan hotellien tanssiravintoloissa ja huoneissa. Toisena, vaikeampana kohderyhmänä olivat suomalaiset lomanviettäjät, jotka mieluummin suosivat omia kesämökkejä ja jatkuvasti halpenevia etelänmatkoja. Monista korpihotellien tanssiravintoloista tuli seutunsa suosituimpiin kuuluvia huvittelupaikkoja vuosikymmeniksi.
Korpihotellien rakennuttajien joukossa oli usein ammattiyhdistysliikkeen omistama Lomaliitto, muita sosiaalialan järjestöjä, kuntia ja muita tahoja, jotka eivät aina kiinnittäneet riittävää huomiota hotellihankkeiden liikeidean ja strategian kantavuuteen eivätkä kyenneet valvomaan toimintaa tarpeeksi tehokkaasti. Osa rahoituksesta saattoi tulla Raha-automaattiyhdistyksen avustuksina tai suorana valtion tukena. Kun valtio alkoi tukea sotaveteraanien kuntoutusta 1970-luvun lopulla, korpihotelleja synnyttänyt toimintatapa laajeni kylpylöiden rakentamiseen eri puolille Suomea.
Korpihotellien aallon aloitti 1960-luvun keskivaiheilla Keski-Suomen matkailua edistämään perustettu Rantaloma Oy (myöh. Rantasipi) Viitasaaren Ruuponsaareen rakennuttamallaan hotellilla, joka purettiin 2013. Muita ketjun korpihotelleja nousi 1960-luvun lopulla Jyväskylän Laajavuoreen, Saarijärven Summassaareen ja Joutsan Joutsenlammelle.
1970-luvun loppupuolen taloudellisessa taantumassa laskettiin korpihotelleja olevan nelisenkymmentä ja niiden käyttöasteen pudonneen noin 50 prosentin tasolle. Kainuun Vuokatin motelli siirtyi Rautaruukin henkilöstön käyttöön. Ilahduttavia poikkeuksia olivat Kalajoen hotelli Rantakalla ja Pieksämäen uusi Savonsolmu. Korpihotelleja yritettiin alkaa markkinoida uusille kohderyhmille, kuten etelänmatkojen vaihtoehdoksi suomalaisille ja luonnonkauniiksi lomailukohteiksi ulkomaisille matkailijoille. 1980-luvun puolessavälissä korpihotellien käyttöasteeksi laskettiin 44 prosenttia verrattuna kaupunkihotellien 59 prosenttiin. Parhaiten korpihotelleista menestyi tuolloin viiteen kertaan laajennettu Vammalan Ellivuoren hotelli, joka ylsi 60 prosentin käyttöasteeseen.
Ainoa pääkaupunkiseudulle rakennettu korpihotelli on 1970-luvun jälkipuoliskolla valmistunut Espoon Korpilampi. Korpihotellia muistuttivat myös monet tuohon aikaan valmistuneet yritysten syrjäiset koulutuskeskukset, kuten Alkon Vuoranta Vuosaaressa ja Suomen Kuntaliiton Gustavelund Tuusulanjärven rannalla. Korpihotelleiksi saatettiin kutsua myös mitä tahansa maaseudun hotellia tai motellia, jopa perinteistä Imatran Valtionhotellia moderneine kongressiosineen, tai mitä tahansa syrjäistä kylpylähotellia tai hiihtokeskuksen hotellia.
Vuonna 1976 valmistui Ähtärin eläinpuiston yhteyteen Tuomo ja Timo Suomalaisen suunnittelema Hotelli Mesikämmen, jonka arkkitehtuuri kuvastaa männynkantoa siitä haarautuvine juurineen eli huonesiipineen. Sisään tullessa yksikerroksiselta näyttävä rinnerakennus avautuu alaspäin peräti neljä kerrosta. Hotelli on vuosikymmenien mittaan kuulunut Kanta­ravintoloille, sitten Arctialle, Scandicille ja Hiltonille. Vuodesta 2016 se on kuulunut Ähtärin kunnan omistamalle eläinpuistoyhtiölle.
1970-luvun jälkeen korpihotellit ovat yrittäneet laajentua muun muassa kylpylätoimintaan ja Kelan kuntoutuskurssien järjestäjiksi. 1990-luvulta alkaen korpihotelleja on yritetty markkinoida muun muassa venäläisille. Käytöstä poistettuja, syrjässä sijaitsevia korpihotelleja on käytetty 2010-luvulla maahanmuuttajien vastaanottokeskuksina, mikä on asiantuntijoiden mukaan kotoutumisen kannalta huono vaihtoehto.
Uusia hotelleja Suomen metsä- ja järvimaisemiin rakennetaan jonkin verran yhä, esimerkkinä Rantasalmelle vuonna 2015 valmistunut Järvisydän.