Beninin parlamenttivaalit 2019

Parlamenttivaalit Beninissä järjestettiin 28. huhtikuuta 2019.

Taustaa

Vaalipäivä vahvistettiin ministerineuvoston kokouksessa 9. tammikuuta 2019. Vuonna 2015 valitun Kansalliskokouksen istuntokausi päättyi maaliskuussa 2019.

Vaalijärjestelmä

Kansalliskokouksen 83 jäsentä valittiin suhteellisella vaalitavalla 24:ssa monijäsenisessä vaalipiirissä, jotka perustuivat maan 13 departementtiin.
Heinäkuussa 2018 otettiin käyttöön kiistelty uusi vaalilaki. Se toi 10 prosentin äänikynnyksen parlamenttiin pääsemiseksi, kun taas parlamentaariselle listalle vaadittu talletus kasvoi 8,3 miljoonasta frangista (12 860 euroa) 249 miljoonaan frangiin (385 824 euroa). Uudistusten tarkoituksena oli vähentää poliittisten puolueiden määrää, joita Beninissä on noin 200.

Kampanja

Uudesta äänikynnyksestä johtuen useat vaaliliitot muodostettiin ennen vaaleja. Mukana oli aluksi yksi liittouma, joka tukee presidenttiä, ja opposition liittouma, johon kuuluu Cowry Forces kehittyvä Beninille (FCBE).
Vaikka FCBE:n johtaja ja entinen presidentti Thomas Boni Yayi kehotti oppositiopuolueita yhtenäisyyteen, vaikutti aluksi siltä, että jotkut oppositiopuolueet asettuvat ehdolle vaaleihin yksin, mukaan lukien Demokraattinen uudistuspuolue. Kuitenkin 16. tammikuuta 2019 ilmoitettiin, että oppositio muodostaa yhden blokin. 
Lopulta vaaliin hyäksyttiin vain kaksi puolueblokkia, Bloc républicain (BR) (Republikaaninen ryhmittymä) ja Union progressiste (UP) (Progressiivinen liitto). Ne liittyvät molemmat presidentti Patrice Taloniin. Vaalitoimikunta hylkäsi viiden oppositioryhmän hakemukset, joita olivat Demokraattisen uudistamisen puolue (Democratic Renewal Party (Benin)), Cowry Forces for the Development of Benin (FCBE), Beninin kehittämisen liitto (Union for the Development of Benin), Moele-Bénin ja Sosialiliberaali unioni (Social-Liberal Union).

Vaalin kulku

Protestit uutta vaalilakia kohtaan kiellettiin, ja sitä uhmaavat protestoijat pidätettiin. Aikaisemmat presidentit Nicéphore Soglo ja Thomas Boni Yayi puhuivat molemmat protestitapahtumassa Cotonoussa, jossa poliisi käytti kyynelkaasua. Ennen vaaleja pidätettiin myös useita opposition aktivisteja ja poliittisia journalisteja.
Myös Beninin pääkaupungin Porto-Novon kaduilla nähtiin panssarivaunuja.
Vaalipäivänä NetBlocks raportoi sosiaalisen median julkaisufoorumeiden estosta ja samanaikaisesti lähes koko maan internetyhteyksien katkaisemisesta maassa.

Seuraukset

Opposition johtajat kokoontuivat vaalin jälkeen ja vaativat, että presidentin on mitätöitävä vaalin tulos. Presidentin tiedottaja hylkäsi heidän haasteensa, mainitsi heidän toimintansa "pelon lietsomisena" ja sanoi, että äänestys suoritettiin lain mukaisesti.
Vaalien jälkeisiä mielenosoituksia tukahdutettiin aseellisesti Beninin kaupallisessa pääkaupungissa Cotonoussa. Armeijan ja poliisin joukot estivät entisen presidentti Thomas Boni Yayin kodin ympärille kokoontuneiden mielensoituksia keskiviikkona toukokuun 1. päivänä. Beninin sisäministeri kertoi ranskalaiselle uutistoimisto RFI:lle, että myöhemmin samana iltana Beninin turvajoukot "toimivat vastoin käskyjä" ja käyttivät "tappavia aseita" opposition protestoijia vastaan. Todistajat kertoivat AFP:lle, että kolme henkilöä kuoli. Kandin kaupungissa, joka sijaitsee Cotonousta 620 kilometriä pohjoiseen, protestoijat sytyttivät tuleen presidentti Talonin puuvillatehtaan.  
Ex-presidentti Bon Yavin mukaan kansa vaatii demokratian palauttamista, ja hän kutsuu ihmisiä vastustamaan nykyistä presidenttiä. Kansalaisyhteiskunta ja ihmisoikeusryhmät sekä Beninissä, että sen ulkopuolella ovat varoittaneet tilanteesta. Ennen vaaleja Amnesty International totesi, että poliittisten aktivistien ja journalistien mielivaltaiset pidätykset ja iskut rauhallisia mielenosoituksia vastaan ovat saavuttaneet hälyttävän tason.
YK:n tiedottaja Stephane Dujarric kertoi toimittajille: “Huomioimme huolestuneina meneillään olevat jännitteet ja levottomuudet, jotka ovat johtaneet omaisuuden tuhoamiseen ja turvallisuusjoukkojen rajuihin reaktioihin."