Kahlehdittu Prometheus

Historia

Kahlehdittu Prometheus on perinteisesti laitettu Aiskhyloksen nimiin. Aiskhylosta pidettiin sen kirjoittajana jo antiikin aikana, ja tämä on merkitty kirjoittajaksi viimeistään Aleksandrian kirjaston kopioihin teoksesta. Nykyisin näytelmän on kuitenkin usein katsottu olevan jonkun myöhemmän näytelmäkirjailijan tuotantoa, ja se ajoitetaan joskus niinkin myöhäiseen vuoteen kuin 415 eaa. Tämä perustuu tekstin tyylin ja runomitan analysointiin; siihen, että ylijumala Zeus esitetään näytelmässä Aiskhylokselle epätyypillisellä tavalla; sekä siihen, että suurin osa muiden kirjailijoiden viittauksista näytelmään osoittaisi sen olleen kirjoitettu noin vuoden 415 eaa. tienoilla. Kirjoittajaksi on ehdotettu Aiskhyloksen poikaa Euforionia, joka oli myös näytelmäkirjailija. Asiasta on kuitenkin edelleen erimielisyyttä tutkijoiden parissa.
Lukianos kirjoitti näytelmän alusta parodian Prometheus.

Sisältö

Tragedia koostuu lähes kokonaisuudessaan vuoropuhelusta. Siinä on vain vähän toimintaa, koska päähenkilö on näytelmän nimen mukaisesti kahlehdittuna koko ajan. Näytelmän pituus on 1 093 runosäettä.

Tausta

Tragedian pohjana on kreikkalainen myytti, jonka mukaan titaani Prometheus antoi ihmiskunnalle lahjaksi tulen varastamalla sen jumalilta. Myytti on kuvattu tunnetuimmin Hesiodoksen eepoksissa Jumalten synty ja Työt ja päivät.

Juoni

Näytelmän alussa Kratos (Voima), Bia (Väkivalta) ja seppäjumala Hefaistos kahlitsevat Prometheuksen kiinni Kaukasus-vuoren kallioon. Hefaistos on näistä ainoa, joka ilmaisee vastentahtoisuutta ja sääliä, ja lähtee paikalta. Kirjoittaja esittää, ettei Prometheusta rangaistu pelkästään sen vuoksi, että hän varasti tulen jumalilta, vaan myös siksi, että hän teki tyhjäksi Zeuksen suunnitelman ihmiskunnan tuhoamiseksi. Rangaistus tuntuu epäoikeudenmukaiselta,
koska Prometheus oli keskeisenä auttamassa Zeusta voittamaan titanomakhian.
Okeanidien muodostama kuoro (khoros) saapuu, ja yrittää lohduttaa Prometheusta keskustelemalla tämän kanssa. Prometheus sanoo arvoituksellisesti, että hän tietää erään mahdollisen avioliiton, joka johtaisi Zeuksen kukistumiseen. Titaani Okeanos säälii Prometheusta ja kehottaa tätä tekemään rauhan Zeuksen kanssa. Prometheus kertoo kuorolle, ettei tuli ollut hänen ainoa lahjansa ihmiskunnalle. Hän luettelee joukon taitoja, jotka on opettanut ihmisille, kuten kirjoitustaito, lääkintä, matematiikka, tähtitiede, metallien työstäminen, arkkitehtuuri ja maanviljelys.
Tämän jälkeen Prometheuksen luona vierailee Io, ihmisneito, jota Zeus halusi ja muutti tämän lehmäksi. Mustasukkaisen Heran lähettämä paarma oli ajanut Ion Argoksesta Kaukasukselle saakka. Prometheus ennustaa Ion tulevat matkat ja kertoo, että Zeus tulee päättämään tämän piinan Egyptissä, jossa Io synnyttää pojan nimeltä Epafos. Tämän jälkeläinen kolmetoista sukupolvea myöhemmin tulee lopulta vapauttamaan Prometheuksen, mikä viittaa Herakleehen.
Lopulta paikalle saapuu viestintuojajumala Hermes, jonka suuttunut Zeus oli lähettänyt vaatien Prometheusta paljastamaan, kuka tulisi syrjäyttämään hänet. Prometheus kieltäytyy, joilloin Zeus iskee Prometheusta salamallaan.

Trilogian muut osat

Kahlehdittu Prometheus oli ensimmäinen osa Prometheus-myyttiä käsitelleessä trilogiassa, joka tunnetaan nimellä Prometheia. Trilogian toinen tragedia oli Vapautettu Prometheus, jossa Herakles tulee ja vapauttaa Prometheuksen ja surmaa tämän maksaa nokkineen kotkan. Kolmas osa oli Prometheus valontuoja, jossa Prometheus varoittaa Zeusta makaamasta merinymfi Thetiin kanssa, koska nymfin kohtalona olisi synnyttää lapsen isää suurempi poika. Tämä saa Zeuksen lopulta armahtamaan Prometheuksen. Näistä kahdesta muusta tragediasta on säilynyt vain katkelmia.

Tulkintoja

Aiskhyloksen esitys Prometheuksen hahmosta poikkeaa aiemmista, joissa Prometheus on kuvattu lähinnä huiputtajana. Aiskhyloksen Prometheus on sen sijaan viisas hahmo ja ihmiskunnan hyväntekijä.
Näytelmän keskeisenä teemana voidaan nähdä tyrannian vastustaminen sekä järjen ja oikeudenmukaisuuden heikkous voimaan perustuvaa valtaa vastaan. Näytelmässä tyrannina toimii Zeus itse. Prometheus sen sijaan esiintyy paitsi järjen edustajana myös yksilönä, joka kapinoi tyranniaa vastaan. Näytelmän Prometheuksen voidaan nähdä jopa vertautuvan eräänlaiseen Kristus-hahmoon, joka kärsii ihmisten puolesta.