google/wiki40b huggingface dataset:
Oikeusnormi

Oikeusnormi on oikeusjärjestykseen kuuluva periaate tai sääntö, joka liittyy ihmisten ja oikeushenkilöiden toimintaan. Oikeusnormi tarkoittaa sekä säännön sisältävää oikeuslähdettä, kuten lain pykälää tai tuomioistuimen ratkaisua, että oikeuslähteen tulkittua tarkoitetta. Oikeusnormit sääntelevät oikeussubjektien välisiä suhteita yhteiskunnassa käskien, sallien tai kieltäen tekemästä jotakin.
Oikeusnormin mukainen käyttäytyminen edellyttää oikeustosiseikaston olemassaoloa, jotta normin säätämä seuraamus toteutuisi. Tällöin on kyseessä oikeusvaikutus eli oikeusseuraamus. Oikeusnormin sisältämien ilmaisujen täsmällisyydestä riippuu oikeutetulle tai velvoitetulle oikeussubjektille sallittu harkinnan tai valinnan määrä. Jos kyseessä on paljon harkintaa salliva tai vain puitteet määrittelevä normi, käytetään nimitystä joustava oikeusnormi. Vaikka esimerkiksi rikosoikeudessa on tavoitteena täsmällisyys oikeusvarmuuden takaamiseksi, on tuomarilla paljon harkinnan varaa tunnusmerkistöä tutkiessaan ja rangaistusta määrätessään.
Uusi Kuvalehti

Uusi Kuvalehti oli suomalainen vuosina 1952–1963 ilmestynyt aikakauslehti, jota kustansi Uuden kuvalehden kustannusosakeyhtiö.
Vuonna 1959 Uusi Kuvalehti toi julki sotamies Emil Hytin ampumistapauksen jatkosodan loppuvaiheissa elokuussa 1944. Hytin oli ampunut 21. prikaatin I pataljoonan komentaja majuri S. O. Lindgren. Lehti toi myös julki Mannerheimin lastensuojeluliiton taloudelliset väärinkäytökset. Liitossa työskennellyt Karin Sauramo tuomittiin lokakuussa 1959 yli 30 miljoonan markan kavalluksesta viiden vuoden kuritushuonerangaistukseen, ja tuomio johti myös henkilövaihdoksiin liiton johdossa.
Uusi Kuvalehti julkaisi helmikuussa 1961 jutun, jonka mukaan Ähtävän Muovi Oy:n Kaarlelassa sijaitsevasta teuraskeittämöstä toimitettiin eläinten raadoista keitettyä rasvaa Etelä-Suomeen margariinitehtaille margariinin raaka-aineeksi. Margariiniskandaali johti margariinin menekin laskuun, ja margariinia valmistaneet Raision tehtaat ja Paasivaara-yhtymä tuomittiin oikeudessa margariinivalmistelain rikkomisesta. Uusi Kuvalehti joutui skandaalin seurauksena ilmoittajien boikottiin, ja tämä johti siihen, että lehti yhdistettiin vuonna 1952 perustetun Naisten kuvalehti -lehden kanssa vuonna 1963 Uusi maailma -nimiseksi lehdeksi.
Uuden Kuvalehden päätoimittajana oli koko sen ilmestymisen ajan varatuomari, kirjailija Ilmari Turja.
Minimoni

Minimoni (jap. ミニモニ。) oli japanilainen popyhtye ja idoliryhmä. Se muodostettiin suuremman Morning Musume -yhtyeen jäsenistä ja se oli osa Hello! Project -kollektiivia. 
Kaikki Minimonin jäsenet olivat alle 150 cm:n pituisia. Alun perin yhtyeessä oli neljä jäsentä: Mari Yaguchi, Nozomi Tsuji, Ai Kago ja Coconuts Musume -yhtyeen Mika Todd. Ensimmäiset singlensä se julkaisi vuonna 2001. Myöhemmin ryhmään liittyi myös Ai Takahashi.
Minimoni oli olemassaolonsa ajan yksi Morning Musumen suosituimmista alaryhmittymistä vaihtelevan ja värikkään tyylinsä ja riehakkaiden esitystensä vuoksi. Yhtyeen musiikki oli hiukan lapsellista, kokeilevaa ja iloista poppia.
Helsingin urheilutalo

Helsingin urheilutalo, jota usein sanotaan myös lyhemmin Urheilutaloksi, on Helsingin Alppiharjussa  Helsinginkadun varrella sijaitseva kelta­tiilinen rakennus, jossa on useita urheiluhalleja. Lisäksi siinä on  toimisto­tiloja, hotelli, ravintola ja teatteri­sali.
Helsingin urheilutalo valmistui vuonna 1961 Aili ja Niilo Pulkan suunnittelemana. Rakennus­hankkeen oli käynnistynyt Työväen urheilu­liiton perustama Urheiluopistosäätiö, ja rakennus­toimi­kuntaa johti Jalmari Laakso. Rakennuksen valmistuessa sitä pidettiin Suomen ensimmäisenä modernina urheilu­talona. Nykyään kiinteistön omistaa Kiinteistö Oy Helsinginkatu 25, mutta siinä toimivia urheiluhalleja ylläpitää Urheiluhallit Oy.
Urheilutalossa on uimahalli, palloiluhalli, kuntosali ja keilahalli, ja niiden yhteydessä toimii kahvila Pelinainen. Uima-allas on 25 metriä pitkä ja 6 metriä leveä, ja hallissa on myös lastenallas. Lisäksi siellä on 25 ja 50 metrin pituiset ampuma­radat sekä kokous­tiloja. Palloilu­hallissa on myös kiinteä katsomo, johon mahtuu 860 henkilöä.
Rakennus käsittää kokonaisen korttelin, jota rajoittavat Helsinginkatu, Kirstinkatu, Josafatin­katu ja Läntinen Brahen­katu. Urheilutilojen lisäksi sen ala­kerrassa on myös ravintola ja R-kioski sekä Ryhmäteatterin teatteri­sali. Rakennuksen Läntisen Brahenkadun puoleinen siipi on sen muita osia korkeampi, kahdeksankerroksinen. Sen ylimmissä kerroksissa toimii Cumulus-hotelli Olympia. Lisäksi siinä ovat Suomen setlementtiliiton toimitilat.
Ennen Urheilutalossa ovat toimineet myös tanssi­ravintola Josafat, Kukkurakauppa ja Helsingin kauneudenhoitoalan ammattikoulu. Nykyinen Ryhmäteatterin sali oli alun perin elokuvateatteri, Kino Helsinki. Vuosina 1983-1999 se oli Teatterikorkeakoulun käytössä. Ryhmäteatteri muutti tiloihin vuonna 2006.
Urheiluhallit Oy aikoi 1970-luvun alussa rakentaa Urheilu­taloon laajan lisä­rakennuksen sen länsipuolelle, Josafatin kallioiden alueelle. Suunnitelma hylättiin kuitenkin lähistön asukkaiden vastustuksen vuoksi.
Željko Obradović

Ura

Obradović aloitti pelaajauransa kotikaupungin KK Borac Čačakissa, josta hän siirtyi KK Partizaniin. Hän lopetti pelaajauransa vuonna 1991. Obradović aloitti valmentamisen Partizanissa, jonka hän valmensi heti Euroliiga-mestariksi. Kaudeksi 1993–1994 Obradović siirtyi Joventut Badalonan valmentajaksi ja voitti seurassa Euroliigan mestaruuden. Yhden kauden jälkeen hänestä tuli Real Madrid Balonceston päävalmentaja. Myös tällöin hän voitti Euroliigan mestaruuden. Vuonna 1995 Obradović toimi Jugoslavian koripallomaajoukkueen apuvalmentajana, mutta vuotta myöhemmin hänestä tuli maajoukkueen päävalmentaja. Obradović valmensi Real Madridia vuoteen 1997 saakka, jonka jälkeen hänestä tuli Pallacanestro Trevison päävalmentaja. Hän valmensi joukkuetta kaksi kautta ja voitti jälkimmäisellä kaudella Saporta Cupin. Vuodesta 1999 lähtien Obradović toimi Panathinaikosin päävalmentajana. Hän voitti seurassa vuosien 2000, 2002, 2007 ja 2009 Euroliigan mestaruuden. Kesällä 2010 Obradović teki Panathinaikosin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Hän ilmoitti kesällä 2012 lopettavansa seuran valmentamisen. Kauden tauon jälkeen Obradović jatkoi valmentamista ja teki sopimuksen turkkilaisen Fenerbahçen kanssa.
Obradović edusti Jugoslavian koripallomaajoukkuetta vuoden 1988 olympialaisissa, joissa maa saavutti hopeaa. Maa hävisi loppuottelun Neuvostoliitolle Obradovićin tehtyä kuusi pistettä. Lisäksi hän voitti kultaa vuoden 1990 MM-kisoissa. Valmentajana Obradovic on saavuttanut olympiahopeaa, maailmanmestaruuden sekä EM-kultaa ja -pronssia.
Jukka Hildén

Ura

Yleensä Hildén on Jarno "Jarppi" Leppälän kanssa edustamassa Duudsoneita ohjelmissa, joissa he ovat vieraina. Hildén on Duudsoneiden uran aikana murtanut itseltään kymmeniä luita. Duudsonit Amerikassa -sarjan kuvauksissa keväällä 2010 Hildén poltti pahasti kasvonsa mutta toipui. Hildénin hulluin temppu on hänen itsensä mukaan kiveksien laittaminen hiirenloukkuun, joka nähdään "Duudsonit Elokuvan" lopputekstien jälkeen.
Vuonna 2010 Hildén oli mukana Jackass 3D -elokuvassa.
Hildén oli vastaanottamassa palkintoa tammikuussa 2011, kun Duudsonit palkittiin Kultaisella Venlalla parhaasta kotimaisesta tv-ohjelmasta.
Hildén on suorittanut asepalveluksen laskuvarjojääkärinä Utin Jääkärirykmentissä.

Yksityiselämä

Hildén meni naimisiin pitkäaikaisen tyttöystävänsä Outi Haapasalmen kanssa 2011. Pariskunnan ensimmäinen lapsi Sisu syntyi vuonna 2010 ja toinen lapsi Lili vuonna 2014. He asuivat yhdessä Yhdysvalloissa. Helmikuussa 2018 he jättivät avioeropaperit. Hildénin mukaan he olivat tehneet eroamispäätöksen jo edellisenä vuonna. Hildén kihlautui elokuussa 2018 22-vuotiaan yhdysvaltalaisen Chachi Gonzalesin kanssa , jonka on määrä synnyttää heidän ensimmäinen yhteinen lapsi loppuvuodesta 2019. Chachi on ammatiltaan tanssija, mutta hänet tunnetaan paremmin sosiaalisen median supertähtenä, sillä hänen Instagram-tiliään seuraa yli 1,6 miljoonaa ihmistä. Pari meni naimisiin Suomessa syyskuussa 2019.
Hildén tuomittiin helmikuussa 2019 Helsingin käräjäoikeudessa maksamaan Nordea-pankille oikeudenkäyntikuluineen 214 000 euroa hänen jätettyä toukokuussa 2018 maksamatta pankin saatavat.
Eronneiden vihkiminen

Katolisen kirkon opetus

Katolisen kirkon vihkimä avioliitto on purkamaton, eikä kirkko tunnusta avioeroa, eikä siten myöskään hyväksy avioeronneen uudelleen avioitumista vaan pitää tätä moniavioisuutena.

Ortodoksisen kirkon opetus

Ortodoksisen kirkon mukaan avioliitto on sakramentti ja liittona Jumalassa ikuinen. Avioero on kuitenkin sallittu ortodoksisessa kirkossa useista syistä. Tavallisesti avioero tapahtuu kirkon pastoraalisessa ohjauksessa, kun kaikki avioliiton pelastamisen yritykset ovat epäonnistuneet. Tällaisissa tapauksissa uudelleen vihkiminen voi olla mahdollista, mutta mahdollinen seuraava liitto toimitetaan erilaisen vihkikaavan mukaan, mikä korostaa ensimmäisen liiton erityistä merkitystä.

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon opetus

Vuonna 1948 Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokous totesi, että eronneita, joiden edellinen puoliso oli elossa, ei tullut vihkiä kirkollisesti eikä siunata heidän siviilimenoin solmittua avioliittoaan. Vihkiminen ja siunaaminen oli sallittua vain, jos papin mukaan siihen oli erittäin painavia syitä. Presidentti Paasikivi ei kuitenkaan vienyt asiaa eduskunnalle, joten kirkolliskokouksen esittämää rajoitusta ei tullut kirkkolakiin. Koska kirkkolakiin ei saatu rajoitusta eronneiden vihkimiselle, papeilla oli paitsi oikeus myös velvollisuus vihkiä kaikki eronneet, jotka täyttivät kirkollisen vihkimisen ehdot. Vuonna 1978 piispainkokous antoi suosituksen, jonka mukaan 
papin, joka omatunnon syistä kieltäytyy vihkimästä eronneita avioliittoon, pitää ilmoittaa vakaumuksestaan hiippakuntansa piispalle, joka päättää miten tilanne ratkaistaan. Käytännössä asia hoidetaan seurakunnan sisäisin järjestelyin. Piispainkokouksen suositus on edelleen voimassa. 
Kirkon katekismus kommentoi eronneiden vihkimistä seuraavasti: "Päätös uudelleen avioitumisesta on vastuullinen ja vakava. Sen tuominen Jumalan ja ihmisten eteen ei kysy vain tahtoa sitoutua vaan myös armoa ja anteeksiantamusta."
Iman Crosson

Iman Crosson on yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja ja tanssija. Hänet tunnetaan Internetissä paremmin nimellä Alphacat.
Crossonin ollessa 12-vuotias hänen vanhempansa ilmoittivat hänet taidekouluun parantamaan näyttelemis-, tanssi- ja laululahjojaan. Hän löysi nopeasti töitä näyttelijänä, tanssijana sekä catwalk-mallina. Tanssiammatin perässä hän muutti New Yorkiin.
Vuonna 2005 Crosson aloitti taidonnäytevideoittensa lisäämisen internetsivuille, kuten YouTubeen. Crosson tekee omia versioitaan muiden muusikkojen teoksista sekä tekee pilaa esimerkiksi Barack Obamasta.
Vainion Liikenne

Vainion Liikenne on Salossa kotipaikkaansa pitävä linja-autoyhtiö. Yhtiön liikennealue sijoittuu Varsinais-Suomen, Uudenmaan, Satakunnan ja Ahvenanmaan maakuntien alueille, ja sillä ovat toimipaikat myös Kaarinassa ja Helsingissä.

Vainion liikenne HSL-seudulla

Vainion liikenne ajaa myös Helsingin seudulla, mutta vain linjaa 280 (eli Veikkolan kautta). Useimmiten 280-linjat jatkavat Veikkolasta Nummelaan, josta Lohjalle. Joskus myös kauemmaksi, kuten Virkkalaan.

Historiaa

Yhtiö perustettiin vuonna 1930, kun Jooseppi Vainio aloitti liikennöinnin omalla autollaan linjalla Kuusjoki–Salo–Turku. Yhtiön päätoimipaikka oli aluksi Kuusjoen Raatalassa, josta se siirrettiin Saloon vuonna 1962 valmistuneisiin uusiin tiloihin. Yhtiön viralliseksi kotipaikaksi tuli Salo vuonna 1966.
Jooseppi Vainio menehtyi vaikeaan sairauteen vuonna 1953 vain 53-vuotiaana. Vuoden 1954 alussa yritys muutettiin osakeyhtiöksi, ja tällöin linja-autoja oli 12.  Vuonna 1957 toimitusjohtajaksi tuli Jooseppi Vainion poika Juhani Vainio, joka toimi tehtävässä yli 40 vuotta. Vuonna 1970 yhtiöllä oli 24 autoa.
Myöhemmin yhtiö on laajentanut toiminta-alueensa laajalle alueelle Lounais- ja Etelä-Suomessa. Yhtiön tilausliikenne toimii koko muun Suomen ja myös Euroopan alueella.  Laajentuminen on tapahtunut pitkälti yritysostojen kautta. Ensimmäinen suuri yrityskauppa oli Särkisalon Linja Oy:n osto marraskuussa 1974. Kauppaan kuului 21 autoa, ja samalla 45 työntekijää siirtyi uuden työnantajan palvelukseen. Ostettu yritys sulautettiin ostajayhtiöön seuraavana vuonna. 
Vainion Liikenne aloitti ensimmäisen pikavuoronsa välillä Salo–Helsinki vuonna 1962, ja vuonna 1966 pikavuoro pidennettiin ulottuvaksi Turkuun. Vuonna 1991 Vainion Liikenne lähti mukaan Linja-autoliiton käynnistämään ExpressBus-järjestelmään. Vuonna 1995 Vainion Liikenteellä oli 64 linja-autoa ja siinä työskenteli 124 henkilöä.
Vuonna 1997 Vainion Liikenne perusti oman matkatoimiston, Matka-Vainio Oy:n. Se myytiin kuitenkin jo vuonna 2001 Matkapojat Oy:lle, joka oli aloittanut toimintansa Vammalassa 1970-luvun lopulla ja pyrki saamaan jalansijaa myös Salon seudulla.
1990-luvun lopulla Vainion Liikenne osti Matka-Autot Oy:n linjaliikenteen; sitä ennen yhtiö oli ostanut jo monia Salon seudulla liikennöineitä yhtiöitä. Matka-Autot Oy:n osto merkitsi Vainion Liikenteelle toiminta-alueen tuntuvaa laajentumista aina Uuteenkaupunkiin, Raumalle ja Brändöhön saakka, ja yhtiö perusti uuden tukikohdan Kaarinaan. Vainion Liikenne sai kaupassa myös paikallislinjoja Turun ja Kaarinan välillä, minkä vuoksi yhtiö liittyi Turun Linja-autoilijain Osakeyhtiön (TLO) osakkaaksi. 
Vainion Liikenteen tytäryhtiöihin kuuluvat Salon Liikenne sekä Saaristotie Oy.

Yritys nykyisin

Nykyään yhtiön kalustoon kuuluu noin 130 linja-autoa ja yritys työllistää noin 250 henkilöä. Yhtiö on vuoden 2005 tietojen mukaan Salon yhdeksänneksi suurin työllistäjä. Vuodesta 1998 yhtiön toimitusjohtajana on toiminut Matti Vainio, ja hallituksen puheenjohtajana toimii liikenneneuvos Juhani Vainio.
Tietohallintopalvelut

Tietohallintopalvelut ovat organisaatioiden sisäisten tai ulkoisten palvelutuottajien toimittamia tietotekniikkaan liittyviä palveluita liiketoiminnan tarpeisiin. Tietohallintopalveluita ovat tietohallintostrategia, ICT-arkkitehtuurit, informaatioarkkitehtuurit, järjestelmäarkkitehtuurit, ICT-menetelmät, hankehallinta ja -arviointi, palveluhankinnat ja toimittajahallinta.

Tietohallinnon rooli

Tietohallinnon odotetaan kehittävän yrityksen tavoitteita parhaiten tukevia ja kilpailukykyä parantavia ratkaisuja sekä tuottavan vakioituja ICT-palveluita mahdollisimman kustannustehokkaasti.
Tietohallinto tukee liiketoimintaa tunnistamalla liiketoimintatavoitteiden kautta tietoteknisiä tarpeita ja löytää niihin ratkaisuja. Tietohallinto myös pyrkii parantamaan tietoteknisten palveluiden laatua ja kustannustehokkuutta. Tietohallinto myös aktiivisesti informoi liiketoiminnalle uusista mahdollisuuksista, joita kehittyvä tietotekniikka, tietojärjestelmät ja muut palveluratkaisut tarjoavat.
Naraku

Uudelleensyntymä

Kikyō oli kuolleena 50 vuotta kunnes noitademoni Kijo Urasue hyökkäsi hänen kyläänsä ja varasti tämän tuhkat ja hiukan multaa. Urasue loi Kikyōn ruumiin toivossa saada käyttää tämän voimia Shikon-kuulan sirpaleiden löytämiseen, mutta sai kuitenkin yllättyä kun papittaren sielu ei palannutkaan ruumiiseen.
Pian Urasue huomasi että Inuyasha ja Kagome (jonka hän oletti olevan Kikyōn reinkarnaatio) mukanaan Shippo sekä Kaede, olivat tulossa aluetta kohti, ja sieppasi Kagomen. Vihdoin ja viimein Urasue sai houkuteltua Kagomen suuren sielun ulos ja se palasi Kikyōhon. Heti ensitöikseen Kikyō tappoi Urasuen ja hyökkäsi vihamielisenä kohti Inuyashaa — joka kielsi aiheuttaneensa Kikyōn kuoleman ja myönsi rakkautensa Kikyōta kohtaan (mangassa). Pian epäonnistuneen hyökkäyksen jälkeen suurin osa sielusta palasi Kagomen ruumiiseen, ja hämmentynyt Kikyo pakeni täynnä raivoa ja vihaa Inuyashaa kohtaan.  
Parannuttuaan tapahtuneen jälkeen hän alkoi jahdata Inuyashaa, jonka Kikyōn reinkarnaatio Kagome oli herättänyt lumotusta unesta. Aikanaan Kikyon motiivi jahdata Inuyashaa muuttuu. Hänen ainoa tavoitteensa ei ole tappaa Inuyashaa, vaan saada tämä mukanaan Helvettiin jotta he voisivat täyttää kauan sitten menetetyn rakkautensa merkityksen. Inuyasha itse menettää tunteidensa hallinnan aina kun näkee Kikyon, ja on usein valmis tekemään mitä vain tämän puolesta. 
Kikyon viha Kagomea kohtaan on aluksi niin palava että hän yrittää jopa saada tämän hengiltä(animessa), mutta lopulta he jopa pystyvät toimimaan tosipaikan tullen yhteisvoimin. Kagome, jopa pelastaa Kikyon Narakun yritettyä tappaa hänet jo toistamiseen. 
Aluksi Kikyo on katkera ja vaarallinen hahmo, joka omien sanojensa mukaan ei ole enää papitar (eli on vapaa vihaamaan ja rakastamaan). Aluksi Kikyo yrittää myös sopeutua tavallisten ihmisten elämään, mutta ymmärtää lopulta, että on kuollut eikä voi saada takaisin menetettyä elämäänsä. Tarinan kehittyessä hän alkaa muistuttaa taas itseään ja tulla hyväntahtoisemmaksi ja inhimillisemmäksi hahmoksi. Kuultuaan, mitä Naraku on tehnyt, Kikyōn päämääräksi tulee poistaa sekä Naraku, että Shikon-kuula maailmasta. Tätä varten hän toimii usein ristiriitaisin keinoin, lahjoittamalla mm. Narakulle Shikon- kuulan sirpaleita. Lopulta Kikyō ryhtyy kuitenkin avoimeen taistoon Narakua vastaan, ja hänestä tuleekin tämän päävihollinen.
Myöhemmin Naraku yrittää taas surmata Kikyon, ja vaikka Inuyasha ja Kagome kumppaneineen yrittävät pelastaa hänet, hän lopulta kuolee Inuyashan syliin. Juuri ennen Kikyon kuolemaa Inuyasha kuitenkin ehtii tunnustaa rakkautensa tätä kohtaan ja antaa tälle viimeisen suudelman. Kikyon kuoltua Inuyasha toteaa ettei Kikyo toivo heidän enää surevan, ja tämä lupaa suojella heitä aina.
Lemponen

Lemponen on kylä Kangasalla, kuusi kilometriä kunnan keskustasta länteen. Lemposen kylä sijaitsee Vatialan osa-alueella, Vatialan ja Lentolan kylien välissä, ja on osa Kangasalan nauhataajamaa, joka jatkuu saumattomasti Tampereen puolelle Vehmaisten ja Holvastin kaupunginosiin.
Ensimmäinen maininta Lemposen kylästä, nimellä Riunvaiva, on 1540-luvulta. Kylässä sijaitsi kolme taloa: Lemponen eli Hamppu, Skraatarla eli Raatala ja Välli. Talot sijaitsivat yhtenä rykelmänä. Isojaon jälkeen Vällin talo muutti nykyiselle paikalleen kylän itälaidalle. 
Vatialasta poiketen Lemposen kylällä on edelleen nähtävissä maatalouden synnyttämä peltomaisema. Pellon keskellä moreenikumpareen päällä sijaitsee rapistunut ja asumaton Raatalan talon päärakennus, jonka vanhimmat osat ovat 1880–1890-luvuilta. Sen itäpuolella sijaitsevat Hampun tilan rakennukset ovat 1900-luvun alkupuolelta. Kylän itälaidalla sijaitsevan Vällin talon ympärille on 1970-luvulta lähtien rakentunut Vällin asuinalue. Rakennushistoriallisesti edustavan Vällin pihapiirin rakennukset ovat 1920–1930-luvuilta. 
Talojen pohjoispuolella sijaitseva matalakasvuinen Lemposen niitty on merkittävä elinympäristö monille hyönteisille. Niityllä kasvaa mm. alueellisesti uhanalaista musta-apilaa ja harvinaista pehmytmesiheinää. Aluetta pidetään luonnon monimuotoisuuden kannalta erityisen tärkeänä. 
Lemposesta pääsee Tampereen seudun joukkoliikenteen linjalla 1 Tampereen keskustaan sekä Tampere-Pirkkalan lentoasemalle ja linjalla 45 Kangasalan keskustaan. Molemmilla linjoilla pääsee lisäksi Lentolan liikekeskukseen.
Kalevan Suuntatytöt

Kalevan Suuntatytöt (KASU, Kalevan Suuntatytöt ry) on Tampereen Kalevassa toimiva tyttöpartiolippukunta, joka on perustettu 1953.
Birger Krogius

Birger Jarl Krogius (9. joulukuuta 1901 Helsinki – 18. syyskuuta 1997 Helsinki) oli suomalainen laivanvarustaja.
Birger Krogiuksen vanhemmat olivat kauppaneuvos Lars Karl Krogius (1860–1935) ja Sigrid Liljeqvist.
Krogius teki ylioppilaaksi päästyään 1920 edestakaisen matkan Australiaan suomalaisella nelimastoparkki Favellilla, joka toimi koululaivana. Valmistuttuaan diplomiekonomiksi Svenska Handelshögskolanista Krogius opiskeli 1925–1926 myös London School of Economics:ssa. 
Krogius oli 1927–1968 perheensä omistaman Ab Oceanfart Oy-varustamon toimitusjohtajana ja vuosina 1939–1949 Suomen Etelä-Amerikan Linja Oy:n toimitusjohtajana. Sotavuosien jälkeen hän toimi myös Suomen Höyrylaiva Oy:n toimitusjohtajana 1946–1969 ja vastasi varustamon aluskannan uusimisesta sotavuosien ja sotakorvausten aiheuttamien menetysten jälkeen. Krogius sai kauppaneuvoksen arvon 1952.
Krogius oli myös useaan otteeseen Suomen laivanvarustajayhdistyksen puheenjohtajana ja vuodesta 1951 hän toimi Nyländska Jaktklubben-purjehdusseuran kommodorina.
Birger Krogius oli naimisissa 1927–1986 Gunhild Helene Grenmanin (1903–1986) kanssa.
Kazuo Shii

Kazuo Shii (jap. 志位 和夫; s. 29. heinäkuuta 1954 Yotsukaidō, Chiban prefektuuri) on japanilainen poliitikko ja kommunistisen puolueen puheenjohtaja vuodesta 2000. Hän on istunut Japanin alahuoneen jäsenenä vuodesta 1993. Kazuo Shii on valmistunut Tokion yliopistosta.
Shii soittaa pianoa ja pitää erityisesti Schubertista.
Trullevi

Trullevi (ruots. Trullön) on noin viiden kilometrin pituinen kapea Perämereen työntyvä niemi Kokkolassa Perhonjoen suiston ja Trullöfjärdenin lahden länsipuolella.
Trullevi oli Kokkolan laivaväylää suojaava saari vielä 1700-luvulla, jolloin sen nimi oli Trullö. Pitkä ja kapea niemi on syntynyt maannousun seurauksena, ja sen arvokkaisiin luontokohteisiin kuuluvat mm. pirunpellot sekä maannousun muokkaamat rantaniityt ja fladajärvet.
Niemen luoteiskärjessä Pohjois-Kupussa (ruots. Norrkubban) sijaitsee kalasatama. Alle sadan metrin levyinen Kubbsundetin salmi erottaa Etelä-Kupun (ruots. Söderkubban) saaren Pohjois-Kupusta. Sataman ja saaren eteläpuolella pienen Lilla Sandvikenin lahden rannalla sijaitsee Valkohiedan uimaranta.
Maarit Aura

Maarit Aura on suomalainen oopperalaulaja ja laulupedagogi. Hän on äänialaltaan mezzosopraano.
Maarit Aura aloitti klassisen laulun opiskelun Joensuun konservatoriossa, josta hän siirtyi Helsingin konservatorioon.
Vuosina 2002-2011 Maarit Aura opiskeli Sibelius-Akatemian laulumusiikin osastolla. Sibelius-Akatemiassa häntä opettivat  Seppo Ruohonen, Ritva Auvinen ja Outi Kähkönen. Vuonna 2007 Maarit Aura opiskeli Weimarin Franz Liszt -korkeakoulussa opettajanaan mezzosopraano Bettina Denner. Maarit Aura suoritti laulun A-kurssitutkinnon erinomaisin arvosanoin vuonna 2010 ja valmistui musiikin maisteriksi 2011. Aura valmistelee väitöskirjaa vokologian alalta Tampereen yliopistossa.
Maarit Aura on konsertoinut Suomessa ja ulkomailla. Hänen oopperaroolejaan ovat olleet muun muassa Neiti Julie, Taikahuilun Kolmas nainen sekä Ottavia Monteverdin oopperassa Poppean kruunaus. Vuosina 2012–2013 Maarit Aura esiintyi Kristina från Duvemåla -musikaalissa Helsingin Ruotsalaisessa teatterissa. Sittemmin Maarit Aura on laajentanut kenttäänsä muihin musiikkityyleihin. Aura säveltää musiikkia itse. Hänen kappaleitaan on julkaistu youtubessa.  
Maarit Aura on työskentellyt vapaana toimittajana. Hän on kirjoittanut artikkeleita useisiin lehtiin ja hän toimitti klassisen musiikin ohjelmaa Radio Moreeniin vuonna 2014. Hänen klassista musiikkia käsitteleviä artikkeleitaan löytyy www.yle.fi/klassinen sivustolta.
José Juan Vázquez

Seurajoukkueura

Vázquez aloitti uransa Club Celayassa, jota hän edusti vuodet 2009-2012 tehden 53 ottelussa kolme maalia. Celayan kanssa Vázquez voitti Meksikon kolmanneksi korkeimman sarjatason Independencian vuonna 2010. Tammikuussa 2012 Vázquez siirtyi toiseksi korkeimman sarjatason Liga de Ascenson Club Leóniin. Vuonna 2012 León voitti Liga de Ascenson ja nousi pääsarja Liga MX:iin, jossa Vázquez on saavuttanut seuran kanssa Aperturan voiton vuonna 2013 ja Clausuran voiton seuraavana vuonna. Vázquez on pelannut Leónin paidassa myös Copa Libertadoresissa.

Maajoukkueura

Vázquez debytoi Meksikon jalkapallomaajoukkueessa tammikuussa 2014 ystävyysottelussa Etelä-Koreaa vastaan. Hän kuului joukkueeseen myös saman kesän MM-kilpailuissa, joissa hän pelasi kolmessa ottelussa.