Vanjärvi (Vihti)

Historia

Ensimmäiset merkit vanjärveläisestä asutuksesta ovat kivikaudelta, Litorinameren rantakallioilta. Läheltä Vanjärven kartanoa, Vanjoen molemmin puolin, on löydetty seitsemän kiinteää muinaisjäännöstä.
Historiallisena aikana Vanjärvi oli vuosisatoja kartanokylä. 1500-luvulla kartanonmäellä sijaitsi viitisen torppaa, 1800-luvulla kylässä oli torppia jo yli kaksikymmentä. Kartanomiljöö on säilynyt keskellä kylää. Laamanni Adolf Linderin rakennuttaman uusklassisen päärakennuksen on suunnitellut arkkitehti Carlo Bassi vuonna 1807. Metsänrajassa kartanon pohjoispuolella kohoaa kaksi harmaakivistä rakennusta, talli ja viljamakasiini. Säilynyt on lisäksi mm. työväen asuintaloja, sauna, aitta ja tiilinen navetta.
Kartanon omisti pitkään (1729-1923) kuuluisa Linderin suku. Kamariherra Hjalmar Linder oli varatuomari ja suurmaanomistaja, joka tunnetaan Etelä-Suomen teollistajana, humaanina työnantajana ja avokätisenä hauskanpitäjänä. Omistipa hän Suomen ensimmäiseksi uumoillun autonkin, Mercedes Simplexin vuosimallia 1902. Vanjärvellä hän jäi historiaan perustettuaan kansakoulun vuonna 1902 järven pohjoispuoliselle mäelle.
Kokonaan uusi aika Vanjärvelle koitti sotien jälkeen, kun Karjalasta evakuoitua väestöä asutettiin kylään. Tuolloin Kymi-yhtiön omistamista kartanon maista muodostettiin noin 80 asutustilaa. Asutettu väestö tuli Heinjoelta ja Viipurin maalaiskunnasta. Kyseessä oli Suomen suurin yhtenäinen asutuskylä, ja siksi Vanjärvi on saanut lempinimen ”Suomen karjalaisin kylä”. Karjalaisuudesta on tullut pysyvästi merkittävä osa kylän olemusta ja identiteettiä.
Pienen kylän saatua kertaheitolla valtavasti uusia asukkaita uusi koulu tuli tarpeeseen. Tiilinen koulu keskellä kylää vihittiin käyttöön 6.12.1952. Koulu oli niin moderni, että siihen kävi tutustumassa ulkomaalaisia arvovieraita. Opettajilla oli oma asuntolansa pihapiirissä – rivitalossa, jossa päiväkoti nykyisin toimii – ja koulua ympäröi puutarha. Vanjärven koulu valittiinkin 1970-luvulla Suomen kauneimmaksi.

Nykyhetket

Maaseudun rakennemuutos näkyi tietysti Vanjärvelläkin. Maataloustyötä ei koneistumisen vuoksi riittänyt entiseen tapaan, oli etsiydyttävä muihin töihin. Viimeistään EU:hun siirtymisen myötä useimmat pientilalliset luopuivat karjasta. Uudempi kehitys täällä metropolimaaseudulla näyttää kuitenkin hyvin toisenlaiselta kuin ”syvemmällä” Suomessa. Maaseutukylä kouluineen ja päiväkoteineen lähellä pääkaupunkia houkuttaa asuinpaikkana, ja väkimäärä lisääntyy.
Vanjärvi on toimelias, kasvava kylä Luoteis-Vihdissä. Asukkaita on kunnan tilastojen (11/2013) mukaan noin 600. Ikäjakauma on hyvä: alle 15-vuotiaita on kyläläisistä 23 prosenttia, 16–64-vuotiaita lähes 60 prosenttia ja 65 vuotta täyttäneitä noin 17 prosenttia. Ammattikirjo on erittäin laaja. Yrittäjiä on paljon. Työssä käydään Vihdin alueella, pääkaupunkiseudulla, läheisessä Karkkilan kaupungissa ja muissa ympäryskunnissa. Kotoa käsin tehtävä etätyö on yleistynyt.
Kylän keskuksen muodostavat koulu ja päiväkoti, joiden yhteydessä on myös vuonna 2005 valmistunut lähiliikuntapaikka. Sekä koulu että päiväkoti ovat jatkuvassa kasvussa, sillä kylään hakeutuu niin paluumuuttajia kuin kokonaan uusia asukkaita, joukossa runsaasti lapsiperheitä. Asutus on omakotitaloja; vanhoja kunnostetaan, uusia rakennetaan. Talouksissa on omat juomavesikaivot ja jätevesijärjestelmät. Koulun ja päiväkodin lisäksi kunnallisista palveluista on saatavilla kirjastoauto, joka käy Vanjärvellä parittomina viikkoina.
Koulun oppilasmäärä on 2000-luvun alusta noussut 49 prosenttia. Tällä hetkellä, marraskuussa 2014, lapsia on 91: koululaisia 52, päiväkotilapsia 39. Koulu ja päiväkoti toimivat kiinteässä yhteistyössä keskenään, jolloin kouluun siirtymisen kynnys on matala. Tällainen varhaiskasvatuksen, esiopetuksen ja peruskoulutuksen sujuva jatkumo on malli, jota Suomen hallitus suosittaa. Vanjärvellä eri-ikäisten lasten yhteisiä aktiviteetteja koulu- ja päiväkotiarjessa ovat mm. säännölliset kummitunnit erilaisine teemoineen sekä kuukausittaiset ilmaisun aamut.
Vanjärvellä toimii runsaasti aktiivisia yhdistyksiä ja pk-yrityksiä. Nekin osallistuvat koulun ja päiväkodin toimintaan ”koko kylä kasvattaa” -periaatteen mukaisesti. Myös vanhemmat käyvät pitämässä oppitunteja oman ammattinsa alalta. Koulumummi ja päiväkotivaari antavat oman säännöllisen panoksensa, ja oppilaat vierailevat kylän yksityisessä museossa sekä kummimaatilalla. Syksyisin kaikki kyläläiset kutsutaan koululle sadonkorjuujuhliin, ja joulujuhlia vietetään koko kylän voimin seurojentalolla, joka kohoaa korkealla mäellä koulun lähellä.
Seurojentalo valmistui talkoorupeaman päätteeksi vuonna 1950, ja sitä on remontoitu useaan otteeseen. Nykyisin sitä hallinnoi Vanjärvi-seura. Jokakesäiset Vanjärven kesäjuhlat – parina viime vuonna ”sikajuhlat” –  on tunnettu tapahtuma, joka houkuttaa aina paljon kävijöitä kaikkialta kunnasta ja myös sen rajojen ulkopuolelta. Vanjärven urheiluseura Kalevan Viesti ja Vihdin seurakunta järjestävät talossa viikoittaista toimintaa. Hiljattain Vanjärvi-seuraan on perustettu myös kulttuurijaosto vastaamaan kyläläisten toiveeseen saada enemmän kulttuuriohjelmaa seurojentalolle.
Seurojentaloa vuokrataan juhlien järjestämiseen, mihin se hyvin varusteltuine keittiöineen ja uudenaikaisine äänentoistolaitteineen soveltuukin oivallisesti.
Vanjärven kylässä toimii yksityinen museo, jonka ovat perustaneet Irma ja Niilo Hyytiäinen. Maatalous- ja kulttuurihistoriaa esittelevä museo on avoinna sopimuksen mukaan. Irma Hyytiäinen toimii museon oppaana.
Luontokohteena Vanjärvi on ainutlaatuinen. Kylälle nimen antanut järvi on valtakunnallisesti ja jopa kansainvälisesti arvokas lintujärvi, jonka lajisto on poikkeuksellisen runsas. Vanjärvi kuuluu EU:n Natura-suojelualueverkostoon sekä valtakunnalliseen lintuvesien suojeluohjelmaan ja on lisäksi osa Uudenmaan ympäristökeskuksen perustamaa noin 130 hehtaarin suuruista luonnonsuojelualuetta.  Järvi on ollut vuosia erittäin rehevöitynyt, mutta se on kunnostettu osana Hiidenveden kunnostushanketta. Järven lisäksi luonnonsuojelualueeseen kuuluvat arvokas Märjäntienmäen kalliojyrkänne ja sen alapuolella sijaitseva rehevä lehto, jossa kasvavat mm. metsälehmukset, lehtokuusamat, imikät, lehto-orvokit, -palsamit ja mustakonnanmarjat.
Järven virkistyskäyttö on lisääntynyt kunnostustöiden valmistuttua 2013. Järven luoteisrannalla sijaitseva lintutorni palvelee luontoharrastajia. Sen on pystyttänyt Jokikunnan kylätoimikunta, ja sen juurelle on Vanjärven Erämiehet ry rakentanut laavun. Kylien yhteistyönä huolehditaan ELY-keskuksen tekemästä uimapaikasta, jonne pääsee kävelypolkua pitkin venevalkamasta, laavun ja lintutornin luota.
Myös ihmisen muokkaama maisema kumpuilevine peltoineen on tunnustettu erityiseksi. Vanjärven asutuskylä kuuluu Museoviraston listaamiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.