google/wiki40b huggingface dataset:
Suojoki (Somero)

Suojoki on kylä Somerniemellä Somerolla.

Kylä

Kylä sijaitsee Somerniemen Oinasjärveltä Someron Terttilään johtavan yhdystien 2801 varrella ja sen lähimpiä naapurikyliä ovat saman tien varressa sijaitsevat Somerniemen Kaskisto ja Mäyrämäki. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 25, mikä tekee siitä Someron 47 varsinaisesta kylästä väkiluvultaan seitsemänneksi pienimmän. 
Naapurikylissä Kaskistossa, Suojoella ja Mäyrämäessä toimii kyläyhdistys, joka järjestää juhlia ja tapahtumia ja omistaa entisen Kaskiston koulurakennuksen, jota käytetään juhla- ja harrastustilana.

Luonnonympäristö

Kylä rajoittuu etelässä Uskelanjoen latvahaaran Terttilänjoen lähdejärveen Halkjärveen, joka on koko Uskelanjoen vesistön suurin järvi.

Historia

Historialtaan Suojoki, jonka keskiaikainen nimi oli Suonkanto, oli vuoteen 1766 saakka yksinäistalo mutta jaettiin tuolloin kahteen osaan: Ylitaloon eli Veikkolaan ja Alitaloon. Vuonna 1990 sekä Veikkolan että Ylitalon talot sijaitsivat alkuperäisillä paikoillaan yhdystien 2801 varrella, kulttuurihistoriallisesti ja maisemallisesti merkittävä Veikkola Suojoen yksinäistalon vanhalla paikalla ja rakennus- ja kulttuurihistoriallisesti merkittävä Alitalo pienellä kumpareella siitä jonkin matkan päässä. Sittemmin kylään muodostui myös torppia ja myöhemmin lohkotiloja. Vuonna 1930 kylässä oli jo 16 itsenäistä tilaa. 
Hallinnollisesti Suojoki on yhdessä naapurikyliensä Kaskiston ja Mäyrämäen kanssa yksi niistä eteläisen Someron kylistä, jotka alkujaan olivat osa varsinaissuomalaista Uskelan seurakuntaa, mutta tulivat liitetyiksi osaksi hämäläistä Someron seurakuntaa vuonna 1492. Kun Somerniemestä tuli Someron kappeliseurakunta 1600-luvun lopulla, Suojoki, Kaskisto ja Mäyrämäki luettiin Someron emäseurakuntaan, vaikka kylien asukkaat käyttivätkin tai alkoivat viimeistään tuolloin käyttää Somerniemen kappelikirkkoa 
Kun Etelä-Someron kylät vuonna 1492 oli siirretty osaksi Someron seurakuntaa, jäivät ne edelleen maallisessa hallinnossa kuulumaan samoihin hallinnollisiin kokonaisuuksiin Uskelan puoleisten naapurikyliensä kanssa ja olivat näin osa Turun ja Porin lääniä kun Somero ja koko Somerniemen kappeli kuuluivat Hämeen lääniin. Vasta kun lääninrajat vuonna 1870 koko Suomessa yhtenäistettiin seurakuntarajojen kanssa, näistä kylistä tuli myös hallinnollisesti osa Hämeen lääniä muun Someron tavoin.
Somerniemen seurakunnan itsenäistyessä Suojoki, Kaskisto ja Mäyrämäki tulivat osaksi Somerniemeä, mutta liitos toteutui Suojoen ja Kaskiston osalta vasta Someron kirkkoherran vaihtuessa vuonna 1927, vaikka muu Somerniemi oli muodostettu itsenäiseksi seurakunnaksi jo vuonna 1917. Mäyrämäen yksinäistalo, jonka Somerniemen kunta oli hankkinut omistukseensa vuonna 1922, liitettiin Somerniemeen Somerniemeen jo vähän tätä ennen vuonna 1924.
Rapajärvi (Savitaipale, Kaihtula)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 17,3 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Avarajoen valuma-alueeseen (14.195) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 83,8 metriä mpy.
Hintadiskriminointi

Kiinteät kustannukset ja hintasyrjintä

Tuottajan kannattaa myydä tuotettaan jokaiselle, joka maksaa siitä enemmän kuin muuttuvien kustannusten (eli yhden lisätuotteen tuottamisen) hinnan, esimerkiksi lisäkirjan painokustannuksen. Jotta kiinteät kustannukset (esimerkiksi kirjan kirjoittajan, kääntäjän, kustantamisen, taittamisen ja markkinoinnin kulut) saataisiin katettua, maksuhalukkaammilta tulee voida periä muuttuvia kustannuksia korkeampia hintoja, muuten koko tuotetta ei kannata tehdä lainkaan.
Mikäli hintasyrjintä onnistuu täydellisesti, tuote myydään kaikille tällaisille kuluttajille ja yhteiskunnallinen hyöty maksimoituu mutta tämä koko hyöty päätyy tuottajalle. Käytännössä tietysti yleensä tulos on kummassakin suhteessa epätäydellinen: moni jää turhan ilman tuotetta ja toisaalta hyödystä suuri osa päätyy niille kuluttajille, jotka saavat tuotteen halvemmalla kuin olisivat suostuneet siitä maksamaan.
Moment Musical (albumi)

Kappaleet

Kaikki sävellykset Heikki Sarmanto.
Umpihankihiihdon maailmanmestaruuskilpailut

Umpihankihiihdon maailmanmestaruuskilpailut on Pudasjärven Urheilijat ry:n järjestämä kilpailu, jota on järjestetty Pudasjärvellä vuodesta 1998. Alkuvuosina kisamaastona pidettiin mitä tahansa siihen sopivaa seutua paikkakunnalla, mutta nykyisin sen pääpaikaksi on muodostunut Syötteen tunturialue. Mukaan kisaan pääsee niin aloittelija kuin aktiiviharrastajakin, eikä ammattilaisiakaan ole kielletty osallistumasta.
Joukkueen koko on 3–5 henkeä. Ensimmäisenä kilpailupäivänä samoillaan umpihangessa suunnistusosuuden hajontarasteilla ja hiihdetään tehtävärastien kautta yhteensä 25–50 kilometriä. Oikealla reitillä pysyminen vaatii koko päivän jatkuvaa suunnistamista. Tehtävärastien virheet ja vapaaehtoisten rastien etsimiset vaikuttavat tuntuvasti kunkin kilpailijan ja joukkueen umpihankihiihdon lähtöaikaan toisena kilpailupäivänä. Tehtävissä painotetaan erätaitoja ja talviretkeilijän turvallisuutta. Yön kilpailijat viettävät ulkona, tulilla. 
Yksilösarjassa kilpaillaan henkilökohtaisesta mestaruudesta. Ensimmäisistä kisoista lähtien palkintosijat ovat olleet kolmen kauppaa. Juha Ronkainen Pudasjärveltä ja Juha Julkunen sekä Tuomo Ahola Savukoskelta ovat saaneet mestarin tittelin. Kiuruvedellä syntynyt Ari Komulainen on palkittu MM-mitalilla neljä kertaa.
Maailmanmestaruus ratkotaan toisen kilpailupäivän umpihankireitillä, jonka pituus on noin 8 kilometriä. Reitti on merkitty molemmilta reunoiltaan moottorikelkan jäljellä, jota ei missään tapauksessa saa ylittää. Niin sanotut perässähiihtäjät valvovat, ettei joukkue tai yksilökilpailija hiihdä toisten tekemää uraa. Nopeimmin reitin suorittanut joukkue tai kilpailija voittaa maailmanmestaruuden.

Juha Julkunen

Juha Julkunen (s. 1968 tai 1969 Savukoski) on suomalainen umpihanki-, maasto- ja ampumahiihtäjä. Julkunen on yhdeksänkertainen umpihankihiihdon maailmanmestari. Ampumahiihdossa hän on saavuttanut kolme Suomen mestaruutta 45-vuotiaiden miesten sarjassa, ja tukkilaisten SM-kilpailujen maratonilla hänet on palkittu voittajana 24 kertaa. Yhteensä hänellä on tukkilaiskisoista 74 Suomen mestaruutta, 25 hopeaa ja 16 pronssia.
Maastohiihdossa Julkunen edustaa Keminsuun Kisaa.

Elämä ja ura

Nuorempana Julkunen harrasti yleisurheilua, hiihtoa ja kilpaili lentopallossa, mutta 16-vuotiaana hän kiinnostui myös tukkilaislajeista. Omien sanojensa mukaan hän on harrastanut tukkilaiskisoja vuodesta 1985 lähtien. Hän pääsi rajavartijaksi välittömästi varusmiespalveluksen jälkeen vuonna 1988. Vielä vuonna 2015 hän työskenteli Kelloselän rajavartioasemalla.
Julkunen aloitti 30-vuotiaana ampumahiihdon harrastamisen. Talvella 2014 hän saavutti ensimmäisen Suomen mestaruutensa 45-vuotiaiden miesten sarjassa. Pikamatkan kullan ohella hän voitti kultaa myös viestistä. Aiemmilta vuosilta hänellä oli jo yksi viestimestaruus. Hiihtolajien sotilaskisoista Julkunen on saavuttanut 14 SM-mitalia.
Bentonin piirikunta (Minnesota)

Bentonin piirikunta sijaitsee Yhdysvaltojen Minnesotan osavaltion itäosassa. Vuoden 2010 väestönlaskennassa siellä oli 38 451 asukasta. Piirikunta perustettiin 27. lokakuuta 1849 ja on saanut nimensä Thomas Hart Bentonin, joka oli Missourin senaattori vuosina 1821–1851, mukaan.
Kukkaro

Kukkaro on usein kankainen tai nahkainen rahansäilytysväline. Pieni kukkaro soveltuu hyvin kolikoiden säilyttämiseen, mutta isommassa voi pitää myös ajokorttia, pankki- ja luottokortteja. Kukkaro on hyvin henkilökohtainen väline.
Carlos María Javier de la Torre

Carlos María Javier de la Torre (14. marraskuuta 1873 – 31. heinäkuuta 1968) oli katolisen kirkon pappi. Hänet vihittiin 19. joulukuuta 1896.
De la Torre toimi Guayaquilin piispana vuodesta 1926. Quiton arkkipiispa hänestä tuli 1933, ja sinä hän toimi vuoteen 1967.
De la Torre oli kardinaali tammikuusta 1953. Hän oli kuollessaan 94-vuotias.
Tatsuta (1918)

Palvelus

Alus osallistui 10. toukokuuta 1938 Amoyn maihinnousuun osana vara-amiraali Koichi Shiozawan komentamaa 5. laivastoa, johon kuuluivat muun muassa 9. ja 10. risteilijäviirikkö, 5. hävittäjälaivue ja 1. lentotukialusviirikkö.
Alus upposi 13. maaliskuuta 1944 Yhdysvaltain laivaston sukellusveneen USS Sand Lancen torpedoimana.
Monimuoto-opetus

Monimuoto-opetus tarkoittaa opetusta, jossa opetus tapahtuu osittain kasvokkain ja osittain etäopetuksen keinoin. Monimuoto-opetus voi sisältää lähiopetusta, etäopetusta sekä itsenäistä opiskelua. Monimuoto-opetuksessa opetuksessa pyritään monimuotoisuuteen, esimerkiksi opetus voi olla myös luokka-, verkko-, luento-, ryhmä-, lähi- sekä etäopetusta.
Monimuoto-opetuksessa lähiopetus voi muuttua ensisijaisesti tarkastuspisteiksi tai tiedotus-, kysely- ja palautetilaisuuksiksi. Nykyisin myös lähiopetustilaisuudet voidaan järjestää videoneuvotteluina, jos oppijat ovat eri paikkakunnilla.
Hämmästyttävä Hämähäkkimies

Tuotanto

Hämmästyttävä Hämähäkkimiehen tuotannosta ilmoittivat maaliskuussa 2007 Kids' WB:n Betsy McGowenin ja Sony Pictures Televisionin Zack Van Amburg. Sarjan tuottivat Sony Picturesin päätoimisesti suoraan videolle elokuvia ja sarjoja julkaiseva Culver Entertainment ja saman yhtiön animaatiostudio Adelaide Productions. The Spectacular Spider-Man lopulta sai ensilähetyksensä 8. maaliskuuta 2008 Kids' WB:llä viikkoa ennen kuin sarjaa oli tarkoitus lähettää.
Culver Entertainment halusi julkaista neljä DVD:tä Hämähäkkimiehestä, jotka sijoittuisivat sankarin nuoruusvuosiin. Yhtiö otti yhteyttä sarjan kehittivämistä varten Victor Cookiin ja Greg Weismaniin, jotka toimivat sarjan valvovina tuottajina, joista Cook toimi myös sarjan valvovana ohjaajana ja Weisman käsikirjoituksien muokkaajana. Hahmojen suunnittelusta vastasi päätoimisesti Sean Galloway. Sarjan piirrostyyli tehtiin hyvin yksinkertaiseksi verrattuna edellisiin Hämähäkkimies-sarjoihin. Tähän Cook sai idean ohjaamastaan elokuvasta Hellboy Animated: Blood and Iron, jonka animointityyli teki häneen vaikutuksen. Tyyli mahdollisti Hämähäkkimiehen nopean liikkuvuuden sujuvammin, jota Cookin mukaan ei ole nähty aikaisemmissa animaatioissa, johon Sam Raimin ohjaamissa näytelmäelokuvissa on tuotu aivan toiselle tasolle.
Hämmästyttävä Hämähäkkimies koostuu tarinallisesti muutamista yhtenevistä jaksoista, jotka on julkaistu DVD:lle kyseisen mukaan. Ensimmäisen tuotantokausi käsittää neljä tarinaa, joista ensimmäinen on sarjan kolme ensimmäistä jaksoa, jotka kertovat Tohtori Connorsista ja hänen kokeista, sekä Peter Parkerin tapahtumia Empire State yliopistolla. Toisessa kolmiosaisessa tarinassa tarina keskittyy Norman Osbornin kokeisiin ja heidän luomiinsa superrikollisiin Big Man nimisellä rikospomolle. Kolmannessa tarinakoostumiksessa käsitellään Vihreää Menninkäistä ja Harry Osbornin elämää. Lopulta sarjan päättää viimeinen tarina Hämähäkkimiehestä symbiootti asussa.
Toinen tuotantokausi käsittää myös neljä tarinakoostumusta, jossa ensimmäiset neljä jaksoa keskitytään Tohtori Mustekalan suunnitelmaan, kun hän tekeytyy Master Planner nimiseksi konnaksi. Toisessa tarinassa keskitytään Venomin paluun ja kolmannessa Jengien keskinäiseen sotaan. Viimeisessä tarinassa puolestaan Vihreä Menninkäinen on tarinan pääkohteena.
Sarjasta tuotettiin 26 jaksoa, ja kolmas kausi oli tuotannossa. Sarjan toinen luoja Greg Weismanin mukaan hänen tavoitteensa olisi saada yhteensä 65 jaksoa. Kolmas kausi ei kuitenkaan toteutunut Disneyn ostettua Marvelin, jonka myötä se suunnitteli uutta Hämähäkkimies-sarjaa Ultimate Spider-Mania, jonka myötä Hämmästyttävä Hämähäkkimies jäi kahteen tuotantokauteen.

Vastaanotto ja arvostelu

Sarja nousi hyvin äkkiä suosituksi ja muun muassa tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listan mukaan The Spectacular Spider-Man oli sijalla 30 eli korkeammalla kuin mikään toinen Hämähäkkimies-sarja.
Roedean School

Roedean School on itsenäinen, Brightonissa, Englannissa sijaitseva tyttökoulu. Brightonin laidalla, huvivenesataman lähellä sijaitsevassa koulussa on oppilaita ympäri maailmaa. Akateemisten oppiaineiden lisäksi Roedean tarjoaa laajan valikoiman oppimäärään kuulumattomia aineita, kuten tanssia, taistelulajeja, urheilua, ratsastusta, musiikkia ja näyttelemistä. The Good Schools Guide on sanonut Roedean Schoolilla olevan "hyvä henki ja paljon tarjottavaa". Koulussa on 320-paikkainen teatteri, sisäuima-allas ja kappeli, sekä työpajoja, studioita ja laboratorioita. Tällä hetkellä koulun lukukausi maksu on 4 550-9 750 puntaa, mikä tekee siitä yhden Ison-Britannian kalleimmista kouluista.

Historia

Penelope, Millicent ja Dorothy Lawrence perustivat Roedean Schoolin vuonna 1885 nimellä Wimbledon House. Vuonna 1898 koulu siirtyi sen nykyiselle paikalle arkkitehti John William Simpsonin suunnittelemiin rakennuksiin. Roedean Schoolin sisarkoulu, myös nimeltään Roedean School, sijaitsee Etelä-Afrikassa.
Toisen maailmansodan aikana koulun oppilaat ja henkilökunta evakuoitiin Pohjois-Englantiin, Keswickiin.
Valkosaari

Valkosaari (ruots. Blekholmen) on pieni saari Helsingissä, lähellä Eteläsatamaa. Nyländska Jaktklubben pitää siellä satamaa ja ravintolaa. Saarella on aiemmin ollut veneveistämö, telakka, sairaala ja karanteeniasema.
Prääsän kansallinen piiri

Väestö

Vuonna 2010 Prääsän kansallisessa piirissä oli 16 882 asukasta. Väestöstä 36,8 % oli karjalaisia, 6,3 % suomalaisia, 46,1 % venäläisiä ja 10,8 % muita. Vuonna 1996 asukasluku oli 20 300, vuonna 1999 19 600.

Vesistöt

Prääsän alue sijaitsee eteläisen Karjalan järvirikkaassa keskiosassa. Piirin alueella on noin 600 järveä, joista mainittavimmat ovat Säämäjärvi, Šotjärvi, Vieljärvi ja Vahatjärvi. Alueella virtaavista joista suurin on Suojoki.

Elinkeinot

Prääsän piirin tärkeimmät elinkeinot ovat metsäteollisuus ja maataloustuotanto. Maatalous tuottaa pääasiassa maitoa, lihaa ja perunaa. Metsäteollisuus sahatavaraa. Myös turkistarhausta harjoitetaan.
Piirissä on viisi sairaalaa, 15 koulua ja parantolatyyppinen sisäoppilaitos. Prääsän piirin halkaisee kansainvälinen "Sininen tie".

Historia

Hallintopiiri muodostettiin vuonna 1930. Jatkosodan aikana piiri oli Suomen miehittämä 1941-44. Vuosina 1962-1966 piiri oli lakkautettuna ja sen alue oli jaettuna Äänisenrannan piirin ja Kontupohjan piirin kesken. Piiri perustettiin uudelleen 1966 ja sen keskukseksi tuli Prääsä.
Grön eld

Historia

Patsaan tilauksesta vastasi aikanaan vuokra-asunto-osuuskunta HSB:n Sven Wallander, joka sai idean siihen Norrköpingissä näkemästään Prisma-veistoksesta. Rahat teokseen tulivat HSB:n taiderahastosta sekä Uumajan kunnalta. Veistoksen on suunnitellut ruotsalainen Vicke Lindstrand. Se on yksi Uumajan kuuluisimmista taideteoksista, ja valmistuessaan vuonna 1970 se oli maailman suurin lasiveistos. Se sijaitsee Järnvägstorgetilla, Uumajan keskusrautatieaseman lähellä.
Yksi veistoksen rakentajista, Lennart Johansson, paljasti joulukuussa 2013, että hän piilotti veistoksen yläosaan yhdessä kahden muun opiskelijan kanssa kuvan Kiinan hallitsija Mao Zedongista.

Veistos

Veistos on valmistettu 3 000 yhdeksän millimetrin paksuisesta lasilevystä, jotka on liimattu yhteen kaksikomponenttisella liimalla, jotta se kestää sään ja tuulen. Grön eld koostuu kolmesta kierretystä lasipilarista, joka kapenee yläosassa. Pinta on epätasainen ja heijastaa luonnollista valoa, mutta se saa valoa myös pistorasiasta.
Merseyrail

Linjat

Merseyrailissä on kolme linjaa: Northern Line, Wirral Line ja City Line. City Lineä tosin liikennöi pääosin Northern Rail, ja linja on yhdistetty myös muihin Northern Railin linjoihin.
Hollolan lentokenttä

Sorakenttähanke

Valtio osti Hollolan lentokentän maat Pyhäniemen kartanolta jo ennen talvisotaa. Talvella neljän kuukauden ajan alettiin rakentaa Suomessa 30 sora- tai luonnonpintaista lentokenttää, joista Hollolan lentokenttä on yksi. Päijät-Hämeeseen rakennettiin tuolloin neljä lentokenttää: Hollolan,  Padasjoen, Selänpään ja Vesivehmaan kentät, jolla on asfaltoituna vielä nykyäänkin toimintaa. Niiltä operoivat pääasiassa lentolaivue 24:n lentokoneet. 
Hollolassa toimi myös talvisodan loppupäivinä Pyhäniemen kartanoon tukeutuen lisäksi Hollolan Pyhäniemen lentokenttä, joka sijaitsi Pyhäniemen ympärillä ja sen itäpuolella olevan Vesijärveen kuuluvan lahden jäällä. (lähde?)

Rakentaminen ja lentokentän rakenne

Lentokentän rakentamisen tärkeimpänä työvoimana olivat paikkakunnan hevosmiehet ja maanviljelijät. Käytössä oli noin 200 hevosta, runsaasti lapiomiehiä ja kaksi puskutraktoria. Kiitoteitä oli neljä, 1 kpl 1200 metriä ja 3 kpl 800 metriä, jotka olivat ristissä keskenään. Kenttä suunniteltiin yhden laivueen tarpeisiin. Lentokonepoteroita rakennettiin 24 kappaletta ja asuinrakennuksia Kastarlammin rannalle. Kaikki rakennukset on myöhemmin purettu. Hollolan lentokenttä valmistui kesällä 1940. Jatkosodan alussa hävittäjälentuelaivueet käyttivät sitä lyhyen aikaa. Myöhemmin jatkosodassa se oli lähinnä välilaskupaikkana. Vuoden 1944 aselevon ja välirauhan jälkeen kenttää käyttivät jonkin aikaa rintamalaivueet.

Ilmailua ja golfia

Vuosina 1946–1959 kenttää käytti Lahden Ilmailukerho. 1960- ja 1970-luvuilla on ollut jonkin verran ilmailutoimintaa, kuten liikelentoja ja taksilentoja. Muutamana vuonna on Helsingistä tuotu lehtiä, kesällä laskeutuen ja talvella pudottaen.  Lahden Golf ry:n Lahden seudun ensimmäinen yhdeksän rei'än golf-rata sijaitsi Hollolan lentokentällä 1959-1965, jonka jälkeen yhdistys jatkoi Mukkulassa yhdeksän rei'än radalla 1966-1985. Koska Isku Oy tarvitsi aluetta Mukkulasta laajennukselleen, jouduttiin golf siirtämään muualle. 1986 golfinpeluu siirrettiin aluksi yhdeksänreiläiselle Takkulan golfkentälle, jota laajennettiin ensin 14-reikäiseksi, sitten täydeksi 18-reikäiseksi. Viimeisen vaiheen avajaiset järjestettiin 15. elokuuta 1992.

Joukkotapahtumia

Lentokentälle rajoittuvalla alueella on pidetty Jukolan viesti 1951, 1987 ja 2018. Kentällä on järjestetty suviseurat vuosina 1974 ja 1984.
Hollolan Urheilijat -46 ja Lahden Suunnistajat -37 järjestivät Hollolan lentokentällä Jukolan viestin 16.–17. kesäkuuta 2018.

Sotilasalue

Lentokentän alue maantien länsipuolella ja Kastarlammin alue tien itäpuolella ovat sotilasaluetta, jossa liikkuminen luvatta on kiellettyä.
Alberto Lleras Camargo

Alberto Lleras Camargo (3. heinäkuuta 1906 Bogotá – 4. tammikuuta 1990 Bogotá) oli kolumbialainen poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä vuosina 1958–1962. 
Lleras opiskeli lakia, mutta oli kiinnostunut lehtimiehen työstä, ja työskenteli myös Buenos Airesissa sikäläisessä sanomalehdessä. Hänet valittiin kansanedustajaksi vuonna 1931. Sen jälkeen hän ehti toimia opetus-, sisä- ja ulkoministerinä sekä väliaikaisena presidenttinä (1945–1946), työskennellä ulkomailla ja toimia yliopiston rehtorina ja perustaa liberaalin sanomalehden El Liberal ennen valintaansa presidentiksi.
Infected Mushroom

Historia

Erez Eisen syntyi 8. syyskuuta vuonna 1980 ja hän sai varhaisen musiikillisen koulutuksen. Eisen ryhtyi soittamaan urkuja neljän vuoden ikäisenä ja aloitti piano-opinnot Haifan konservatoriossa 8-vuotiaana. 11 vuoden iässä hän aloitti kokeilut musiikin tekemiseksi tietokoneella. 18 vuoden iässä Erez oli ehtinyt olla yhteistoiminnassa jo usean huomattavan psytrance-artistin kanssa ja julkaista kolme albumia, sekä julkaista monta yksittäistä kappaletta eri psytrance-yhtyeiden nimissä.
Amit Duvdevani syntyi 7. marraskuuta vuonna 1974. Hän ryhtyi soittamaan pianoa seitsemän vuoden iässä ja jatkoi yhdeksän vuoden ajan, kunnes hän siirtyi heavy metalin ja punk rockin pariin. Amit soitti kosketinsoittimia ja kirjoitti suurimman osan paikallisen Enzyme-yhtyeen materiaalista. Armeijan jälkeen Amit vietti vuoden Intiassa, pääasiassa Goalla, josta palattuaan hän ryhtyi itse tekemään musiikkia.
Vuonna 1998 Eisen ja Duvdevani ryhtyivät tekemään musiikkia ja soittamaan yhdessä. Ensimmäiset julkaisunsa he tekivät nimillä Shidapu & Duvdev. Myöhemmin he perustivat Infected Mushroomin ja ryhtyivät työstämään ensimmäistä albumiaan. Nimi Infected Mushroom valittiin Amitin ihaileman, vuonna 1993 hajonneen, punk-yhtyeen mukaan.
Kitaristit Tom Cuttingham ja Erez Netz liittyivät yhtyeeseen vuonna 2004, mutta eivät lukeudu yhtyeen varsinaisiksi jäseniksi. Tom Cuttingham soittaa kitaraa Infected Mushroomin keikoilla Yhdysvalloissa ja Erez Netz soittaa kaikilla muilla esiintymisillä.
Kelttiläinen mytologia

Kelttiläinen mytologia tarkoittaa muinaisten kelttien myyttejä, legendoja ja uskomusjärjestelmiä. Eri puolilla Eurooppaa asuneiden kelttien uskomuksissa oli paikallisista eroista huolimatta paljon yhteisiä piirteitä. Keltit uskoivat kuolemanjälkeiseen elämään, ja he hautasivat vainajiensa mukana ruokaa ja aseita tuonpuoleista varten. Heillä oli useita jumalia, joista osaa palvottiin koko kelttiläisessä maailmassa, mutta jotkut olivat maantieteellisiin alueisiin sitoutuneita heimojumalia. Kelttien palvontamenoihin liittyi eläin- ja ihmisuhreja.

Kelttien palvontamenot

Poseidoniuksen mukaan Gallian kelttien uskonnollisia menoja ohjasi kolme ammattiryhmää: druidit, bardit ja vaatit eli ”näkijät” (vates). Myös Irlannissa ja Walesissä oli nämä kolme ryhmää, ainoana erona oli, että näkijöiden nimenä oli filidh.
Puiden palvonta oli kelteille tärkeää, ja temppelien sijasta palvontapaikkoina olivat pyhät lehdot. Kelteillä oli myös pyhiä lampia, lähteitä ja rotkoja. Lisäksi keltit rakensivat pyhäköiksi eräänlaisia puisia aitauksia.
Roomalaiset ja kreikkalaiset väittivät, että keltit uhrasivat säännöllisesti ihmisiä palvontamenoissaan. Cicero, Caesar, Suetonius ja Lucanus kertovat teoksissaan Galliassa tehdyistä ihmisten uhrauksista, ja Plinius vanhemman mukaan ihmisuhrit olivat tavallisia myös Britanniassa. Antiikin kirjoittajien mukaan druidien asema oli uhrimenoissa keskeinen. Antiikin lähteet todennäköisesti liioittelevat ihmisuhrauksia, mutta arkeologinen tutkimus on kiistatta todistanut niitä tapahtuneen.
Kelttien soturikulttiin kuului päänmetsästys. Kelteillä oli tapana katkaista surmatuilta vihollisiltaan päät ja säilyttää ne voitonmerkkeinä. Keltit saattoivat myös uskoa, että pää oli kuolemattoman sielun asuinpaikka, ja säilyttämällä vastustajiensa päät he hallitsivat näiden sieluja.

Druidit

Druidit olivat kelttien pappisluokka, joka vastasi kelttien myytti- ja uskomusperinteen säilyttämisestä. Druidit valittiin yleensä ylimysten joukosta. Heidän koulutuksensa kesti pitkään, sillä kaikki tieto välitettiin suullisesti, ja noviisien oli opeteltava ulkoa suuret määrät runoja, lakeja, loitsuja ja historiatietoa. Druidit toimivat myös yleisesti parantajina kelttiyhteiskunnassa. Keltit pitivät monia puita pyhinä, ja druidit yhdistettiin etenkin tammiin ja niissä kasvavaan misteliin. Ilmeisesti sanan druidi kanta oli kantakelttiläisen kielen tammea merkitsevässä sanassa. ”Druidi” lienee alun perin lausuttu dru-vid tai dru-vind (hän joka tuntee tammen). Nimityksellä on luultavasti viitattu druidien tehtävään pyhien lehtojen suojelijoina.
Roomalaiset pitivät druideja Rooman valtaa vastustaneen liikehdinnän johtajina, minkä vuoksi druidit joutuivat roomalaisten erityisen vainon kohteiksi.
TUTTAVA

Toteutus

Työntekijöiden kanssa selvitetään millä asioilla on merkitystä turvallisuudelle ja tuottavuudelle heidän päivittäisessä toiminnassaan. Näihin asioihin liittyen sovitaan sitten yhteiset tavoitteet. Tavoitteiden perusteella mitataan niiden totetumista, ja lasketaan järjestysindeksiä. Mittaamisella saadaan palautetta, jonka perusteella voidaan keskittyä huonosti hallittuihin asioihin.

Käyttö

Tuttavaa on sovellettu enimmäkseen teollisuudessa, mutta myös muissa organisaatioissa on siitä saatu positiivisia kokemuksia. Tuttavaa käytetään yleisesti Suomessa, kansainvälisesti on laajemmin käytössä 5S-menetelmä, jolla on samansuuntaiset tavoitteet ja pyrkimykset.