San Diego

Maantiede ja ilmasto

San Diego sijaitsee San Diegon piirikunnassa Kalifornian osavaltion eteläosassa lähellä Yhdysvaltojen Meksikon vastaista rajaa. Kaupunkiin hallinnollisesti kuuluva alue koostuu kahdesta toisistaan erillään olevasta osasta. Kahdesta alueesta suurempi levittäytyy Tyynenmeren rannikon San Diegon lahden pohjois- ja itäpuolelle, kun taas pienempi osa sijaitsee Meksikon rajalla lahdesta kaakkoon. Itse lahti muodostaa kahden niemimaan (Silver Strand ja Silver Strand) suojaaman syvän luonnollisen sataman. Kahta niemimaata erottaa toisistaan kapea vesiväylä. Lahdella on kokoa 57 km². Itse kaupungin alueella on laaksoja, kanjoneita ja kukkuloita. Kaupungista itään sijaitsevat Lagunavuoret. Matkaa Los Angelesin kaupunkiin luoteessa on noin 195  kilometriä ja Meksikon puolella rajaa San Diegon naapurissa siajitsee Tijuanan kaupunki. San Diegon metropolialue käsittää koko San Diegon piirikunnan alueen, johon kuuluvat San Diegon vierellä myös Escondido, La Mesa, El Cajon, National City, Chula Vista, Imperial Beach ja Coronado. Yhdysvaltojen tilastokeskuksen mukaan kaupungin pinta-ala on 964,5 km², josta 842,2 km² maata ja 122,3 km² vettä. 
San Dieon ilmasto vaihtelee hieman alueesta riippuen. Rannikon vieressä sää on leuto ja suhteellisen säännöllinen. Kauempana rannikosta on aavikkoa, jolla lämpötila voi vaihdella suurestikkin. Sää on aurinkoinen vuoden ympäri. Sadetta tulee vain vähän ja sen valtaosa talvisin.

Historia

Nykyisen San Diegon seudun alkuperäisasukkaita eli intiaaneja olivat ennen eurooppalaisten saapumista esimerkiksi diegueñot, luiseñot, cahuillat ja cupeñot. Ensimmäinen eurooppalainen alueella oli Espanjan palveluksessa toiminut tutkimusmatkailija Juan Rodríguez Cabrillo vuonna 1542, joka antoi alueelle nimen San Miguel. Vuonna 1602 alueella kävi toinen tutkimusmatkailija Sebastián Vizcaíno, joka antoi paikalle uuden nimen San Diego de Alcalá de Henares espanjalaisen munkin mukaan. 16. heinäkuuta 1769 Gaspar de Portolá perusti paikalle presidion, eli sotilasaseman. Samalla Junípero Serra perusti paikalle nykyisen Kalifornian ensimmäisen lähetysaseman.  Fransiskaanien lähetysaseman vieressä oli tuolloin paikallisten intiaanien kylä. Lähetystyö paikallisten intiaanien keskuudessa ei sujununut ongelmitta, vaan toimintansa aikana lähetysasema päätyi intiaanien polttamaksi ja maanjäristyksen tuhoamaksi. Lähetystyötä kuitenkin jatkettiin ja asema rakennettiin kerta toisensa jälkeen uudelleen. Vanha lähetysasema jälleenrakennettiin nykymuodossaan vuonna 1931. Paikalliset siirtolaiset asuivat pitkään pelkästään lähetysaseman alueella, kunnes nykyinen kaupunki alkoi saada alkuaan 1820-luvulla. Lähetysaseman ulkopuolelle muodostunut kaupunki tunnettiin sittemmin nimellä Old Town. Meksikon itsenäistyttyä poaikasta tehtiin hallinnollisesti kaupunki eli pueblo. Kaupunki toimi Maksikon Kalifornian pääkaupunkina ja se oli tärkeä satama. San Dieon satamasta vietiin maailmalle kiveä, josta tarinan mukaan rakennettiin esimerkiksi Bostonin katukivet.
Meksikon–Yhdysvaltain sodan sytyttyä San Dieon hallinnasta taisteltiin useampaan otteeseen. Lopullisesti Yhdysvaltojen joukkojen onnistui vallata kaupunki vuoden 1846 aikana. San Dieosta tehtiin Yhdysvaltojen kaupunki vuonna 1850. Se menetti kuitenkin itsenäisen kaupungin asemansa vain paria vuotta myöhemmin. Niin sanotun uuden kaupungin perusti yhdysvaltalainen liikemies Alonzo E. Horton vuonna 1867. Uusi kaupunki sijaitsi noin 5 kilometriä San Diegon Old Townista etelään. Kaupunki kasvoi nopeasti ja Santa Fen rautatien valmistuessa vuonna 1885 San Diegon asukasluku oli jo noin 40 000. Tämän kehityksen jälkeen kaupunki ajautui kuitenkin ongelmiin. Talouden onglemat ja maan spekulointi vähensivät asukaslukua 17 000:een vuosisadan vaihteessa. Ongelmia seurasi kuitenkin uusi nousu ja vuonna 1940 kaupunissa oli jo 200 000 asukasta. Uutta kasvua vauhdittivat Panaman kanavan valmistuminen vuonna 1915 ja kasvava lentokoneteollsuus. 1900-luvun alkupuolen aikana San Dieogon perustettiin myös useita asevoimien tukikohtia. Tukikohtien merkitys kasvoi etenkin toisen maailmansodan aikana ja johti kaupungin nopeaan kasvuun.

Talous

San Diegon taloudella on neljä kulmakiveä: kansainvälinen kauppa, teollisuus, asevoimien toiminta ja matkailu. Tyynenmeren rannikolla ja lähellä Etelä-Amerikkaa sijaitseva SAn Diegon satama tekee siitä hyvän kulkupisteen kaupan kannalta. Kaupunin teolliseen tuotantoon lukeutuvat esimerkiksi elektroniikka, laivanrakennus, lääketeollisuus ja urheiluvälineet. Korkean teknologian merkitys on kasvanut 1900-luvun loppupuolelta alkaen. Asevoimien toiminnan merkitys kaupungin taloudelle on edelleen huomattava, vaikka kaupunin talous onkin sittemmin monipuolistunut. Kaupunkia on kutsuttu maailman suurimmaksi asevoimien toiminnan keskittymäksi. Myös matkailulla on huomattava merkitys taloudelle. Vuonna 2016 kaupungissa kävi arviolta 34,9 miljoonaa matkailijaa, jotka kuluttivat arviolta 10,4 miljardia dollaria ja tukivat noin 183 000:ta matkailualan työpaikkaa. San Diego on myös Etelä-Kalifornian tuottoisan maatalousalueen tärkeä keskus. San Diegon piirikunnan maataloustuotanto lukeutuu arvossa mitattuna Yhdysvaltojen suurimpiin. Alueella kasvatetaan esimerkiksi sitrushedelmiä, avokadoja, kananmunia, vihanneksia ja karjaa.
Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot San Diegossa aikavälillä 2013–2017 olivat 71 160 Yhdysvaltain dollaria ja henkilöä kohden 41 525 dollaria. 13,7 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.

Väestö

San Diegon asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 1 307 402 ja vuoden 2017 arvion mukaan 1 419 516. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 3 095 313. Kaupungin asukkaista 64,7 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 43,1 %), 6,4 % afroamerikkalaisia, 0,4 % intiaaneja, 30 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 16,8 % aasialaisia. 40,6 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 26,4 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla. 
Kaupunissa työskentelee suuri määrä meksikolaisia työntekijöitä, jotka matkaustavat töidensä päätteeksi takaisin rajan eteläpuolelle. Eri kielä kaupungissa puhutaan yli sataa.

Koulutus

Kalifornian yliopistojärjestelmään kuuluva Kalifornian yliopisto, San Diego on perustettu vuonna 1912. Kalifornian osavaltionyliopistojärjestelmään kuuluu puolestaan vuonna 1897 perustettu Kalifornian osavaltionyliopisto, San Diego. Kaupungissa on myös muita korkeamman asteen oppilaitoksia, kuten San Diegon yliopisto. Scripps-instituutti on osa Kalifornian yliopistoa.

Kulttuuri

San Diegon kaupungilla on oma sifoniaorkesterinsa, sekä ooppera-, baletti- ja teatteriryhmiä. Balboa Park sijaitsee lähellä San Diegon keskustaa ja se sisältää muun muassa japanilaisen puutarhan, Old Globe Theatren, San Diegon eläintarhan ja useita eri aiheisiin keskittyviä museoita. Mission Bay Park sijaitsee Point Lomasta pohjoiseen ja sen alueella sijaitsee SeaWorld San Diego. Point lomalla sijaitsee myös Cabrillo National Monument.
San Diego Padres on paikallinen baseballjoukkue.