Reserviläisliitto

Reserviläisliitto (RES, aiemmin Reservin Aliupseerien Liitto RAUL) on 38 000 jäsenellään Suomen suurin maanpuolustusjärjestö. 
Liiton organisaatioon kuuluu 18 maakunnallista piiriä joiden alaisuudessa on 326 jäsenyhdistystä.
Henkilöjäsenet kuuluvat liittoon jäsenyhdistyksensä kautta.
Liittoon voi periaatteessa kuulua kuka tahansa täysi-ikäinen Suomen kansalainen, mutta jäsenyysehdot vaihtelevat yhdistyksittäin.
Reserviläisliiton toiminnan tarkoitus on ylläpitää maanpuolustustaitoa, -kykyä ja -tahtoa. Liiton yleisimpiä toimintamuotoja ovat ammunta, urheilu, sotilaskoulutus, maastotoiminta ja maanpuolustustahdon ylläpitämiseen tähtäävä työ. Veteraanien tukitoiminta ja muu perinnetyö on myös yleistä. Liiton äänenkannattajana toimii Reserviläinen-lehti.
Liiton toiminnanjohtajana toimii Olli Nyberg.

Historia

1940-luvun luvun lopun uusi yhteiskunnallinen tilanne käynnisti maanpuolustustyön uudelleen. Koko maassa alettiin perustaa uusia reservin aliupseeriyhdistyksiä sekä jatkaa ennen sotia perustettujen yhdistysten toimintaa. Reservinaliupseeriyhdistysten lukumäärän lisääntyessä vuosi vuodelta tehtiin pääkaupunkiseudulla aloite valtakunnallisen keskusjärjestön perustamisesta. Aloitteen perusteella kokoontuivat Helsingin, Tampereen, Valkeakosken ja Hämeenlinnan yhdistysten edustajat valmistelemaan asiaa Hämeenlinnan Alipäällystökerholle Poltinahon kasarmille keväällä 1954. Kokouksessa valittiin toimikunta kehittämään edelleen valtakunnallisen liiton perustamista. Reservin Aliupseerien Liiton perustamiskokous pidettiin ravintola Motissa Helsingin suojeluskuntatalolla 17. huhtikuuta 1955. Kokoukseen oli kutsuttu edustaja 28 yhdistyksestä, joista vain yksi jätti lähettämättä edustajansa paikalle. Valtakunnallinen järjestö sai nimekseen Reservin Aliupseerien Liitto ry. Liitto merkittiin virallisesti yhdistysrekisteriin syyskuussa 1955, kun ennen sotia toiminut Suomen Reservin Aliupseeriliitto ry oli ensin lakkautettu.
Paikallisten aliupseeriyhdistysten toimintaa johdettiin aluksi suoraan Reservin Aliupseerien Liitosta Helsingistä. Yhdistysten lukumäärän kasvaessa voimakkaasti toiminnan koordinointi alkoi tuottaa vaikeuksia. Vuonna 1957 alettiin perustamaan aliupseeripiirejä. Piirien määrä kasvoi nopeasti: kun vuoden 1957 lopussa oli toiminnassa vasta viisi piiriä, kolmen vuoden kuluessa oli perustettu koko maan kattava 18 piirin verkosto. 1995 tehdyllä sääntömuutoksella liitto muuttui kaikille avoimeksi maanpuolustusjärjestöksi, samassa yhteydessä liiton uudeksi nimeksi otettiin Reserviläisliitto-Reservin Aliupseerien Liitto ry.
Useimmat liiton jäsenyhdistykset ovat muuttaneet sääntöjään vastaavasti.

Etelä-Hämeen Reserviläispiiri ry

Etelä-Hämeen Reserviläispiiri ry:n muodostaa 21 paikallista yhdistystä ja se toimii kaikkien piirin toiminta-alueella olevien kuntien alueella. Piirin jäsenyhdistysten jäsenmäärä on noin 2 400 jäsentä miestä ja naista. Se on alueensa suurin vapaaehtoista maanpuolustustyötä tekevä järjestö. Piiri toimii alueellansa olevien maanpuolustustyötä tekevien paikallisten yhdistysten aatteellisena ja toiminnallisena yhdyssiteenä valtakunnan turvallisuutta edistävää toimintaa tukien. 
Tehtävänä on maanpuolustustahdon kohottaminen ja ylläpitäminen piirin toiminta-alueella. Tarkoituksena on vaikuttaa yleisten maanpuolustusedellytysten paranemiseen ja laajenemiseen piirin toiminta-alueella. Piiri toimii Reserviläisliiton – Reservinaliupseerien Liitto r.y:n piiritason alueellisena toimielimenä Etelä-Hämeessä. Piiri toimii läheisessä yhteistyössä Puolustusvoimien, Maanpuolustuskoulutusyhdistys ry:n ja muiden alueellaan toimivien ja vapaaehtoista maanpuolustustyötä tekevien järjestöjen kanssa. Piirin keskuspaikkana on Hämeenlinna ja Linnankasarmilla sijaitsevan maneesirakennuksen toimitilat.

Päijät-Hämeen Reservipiiri ry

Heinolanseudun reservin aliupseerit ry. Perustettu 18.12.1940

Kampaviinerikohu

Reserviläisliitto oli vuonna 2016 ja 2017 mukana niin kutsutussa asedirektiivikohussa. Kohussa Reserviläisliiton jäsenet, erityisesti aktiiviset reserviläisampujat, pettyivät Reserviläisliiton ympäripyöreinä pitämiinsä kantoihin Euroopan Unionin Komission esittämässä ampuma-asedirektiivin uusinnassa. Harrastajien pelkona oli, että direktiivin tiukennukset estävät kaiken reserviläisammunnan viemällä harrastajilta oikeudet harrastusvälineiden lailliseen omistamiseen.
Harrastajien tyytymättömyys Reserviläisliiton kantoihin on harrastajien omien arvioiden mukaan itänyt jo aikaisemmin, mutta EU-direktiivin uudistusehdotuksen myötä kytenyt tyytymättömyys sai konkreettisia muotoja. Reserviläisammunnan harrastajien Toiminta-ammunta.fi -foorumilla masinoidun kansanliikkeen tarkoituksena oli järjestää liitosta massaeroaminen protestina liiton ja sen toiminnanjohtajan liian lepsuiksi katsottuihin kantoihin reserviläisurheilun suojelemiseksi. Kampanjan aikana Reserviläisliiton jäseneksi liittyneiden osalta saavutettiin kuitenkin ennätyslukemat. Vuoden 2016 aikana uusia jäseniä liittyi 2667 ja vuonna 2017 kasvua oli kymmenen prosenttia.
Niin kutsuttu kampaviinerikohu sai paikoin myös humoristisia piirteitä. Useat harrastajat kertoivat leirinuotiolla tai muussa vastaavassa kohtaamisessa saaneensa eston Reserviläisliiton yhteisömediasivuille Facebookissa. Syynä ovat olleet asiattomiksi luokitellut  palautteet, joissa kritisoitiin liiton toiminnan muistuttavan enemmän kabinettien kahvileipähienostelua, kuin reserviläisten edun aitoa ajamista. Keväällä 2017 aloitettiin humoristinen haaste, jossa liiton toimintaan tyytymättömät harrastajat haastettiin lähettämään Reserviläisliiton toimistolle yksi kampaviineri. Se, kuinka moni harrastaja osallistui Toiminta-ampujat.fi -sivustolle esitettyyn haasteeseen, on jäänyt epäselväksi. Reserviläisliitto tutki yleisiä erosyitä raportissa, joka julkaistiin kesäkuussa 2017. Tämä raportti kattaa kuitenkin vain alkuvuoden 2017 eroamiset ja kohun vaikutuksia ei voi siitä päätellä.
Kohu henkilöityi myös Reserviläisliiton toiminnanjohtajaan Olli Nybergiin. Nyberg kritisoi omalla Twittertilillään, että aikakausijulkaisu Suomen Sotilas jatkaa asedirektiiviin liittyvien uhkakuvien maalailua.
Reserviläisliitto ei ole virallisesti ottanut kantaa kohuun tai harrastajien kritiikkiin, mutta se on kertonut tiedotteessaan Suomen onnistuneen hyvin turvaamaan harrastusedellytykset direktiivin valmisteluvaiheessa  ja tiedotti onnistuneensa ns. maanpuolustuspoikkeaman lisäämisessä direktiiviin  sekä antaneensa lausunnon aselain uudistamiseen.