Palindromi

Palindromi on sana, virke, luku tai mikä tahansa merkkijono, jonka merkkien järjestys on etu- ja takaperin sama. Palindromia toiseen suuntaan luettaessa voivat sanavälit, välimerkit ja isot kirjaimet olla eri kohdissa. Pitkät palindromit ovat usein outoja ja vaikeaselkoisia.
Palindromi-sana johtuu kreikan sanoista palin (πάλιν) ’takaisin’ ja dromos (δρóμος) ’tie, suunta’. Suomalaiseksi vastineeksi on ehdotettu sanaa molempiperoinen sana, koska palindromi on luettavissa sekä etu- että takaperoisesti.
Suomea on kuvailtu ”palindromien kieleksi”. Guinnessin ennätystenkirjan mukaan maailman pisin palindromisana on suomen kielen saippuakivikauppias. Suomi on fonemaattinen kieli, tästä syystä Suomen kielen palindromit ovat kaksinkertaisesti palindromeja: sekä ääneen luettuina että kirjoitettuina. Näin ei muissa kielissä enimmäkseen ole: englannin "eye" on palindromi vain kirjoitettuna. Yksi ranskan harvoista fonemaattisista palindromisanoista on "été" (kesä).

Historia

Palindromeja on ollut jo ainakin 2 000 vuotta sitten. Niitä on luotu esimerkiksi antiikin Kreikassa ja Roomassa. Sotades Maroneialaista (275 eaa.) pidetään yhtenä ensimmäisistä palindromien kirjoittajista. Sotadeen tiedetään käyttäneen tekniikkaa monissa kirjoituksissaan, jotka olivat usein niin häpeämättömiä ja loukkaavia, että lopulta, loukattuaan Egyptin kuningasta Ptolemaios II:ta, hänet valettiin lyijyyn ja hukutettiin.
Myöhäisantiikin klassinen palindromi on kirjailija Sidoniuksen säe: 

»Roma tibi subito motibus ibit amor – ”Roomasta sinun luoksesi intohimoinen rakkaus on äkkiä kulkeva”.» 
Toinen antiikin ajoilta periytynyt klassikko on tuntemattoman tekijän Sator Arepo tenet opera rotas – ”Kylväjä Arepo pitelee vaivalloisesti pyöriä”. Tämä on samalla taikaneliölause: kun sanat kirjoittaa allekkain, ne muodostavat saman lauseen myös pystysuoraan etu- ja takaperin. Siksi sitä onkin tavattu kaiverrettuna eri puolilta Eurooppaa ja eri ajoilta.

Palindromirunous

Humoristit Simo Frangén ja Pasi Heikura ovat kehittäneet paljon palindromeja. He ovat kirjoittaneet myös kaksi palindromirunokirjaa: Retki – Dikter (1991) ja Aito idiotiA (2002). Paitsi kirjojen nimet, ovat niiden julkaisuvuodetkin palindromeja. Alivaltiosihteeri-radio-ohjelmassa kuultiin viikoittain kaksi Frangénin ja Heikuran tekemää palindromia.
Myös runoilijana paremmin tunnettu Esa Hirvonen on kirjoittanut palindromirunokokoelman Takana kapakan akat (Savukeidas 2002), jossa hän yhdistelee palindromirunoon muita mittoja, muun muassa haikua, tankaa ja loppusoinnullista runoutta.
Kirjailija Sami Liuhdon palindrominen runoteos ilonirunonurinoli ilmestyi vuonna 2013 turbatorin kustantamana. ilonirunonurinolissa palindromisuus ulottuu myös teoksen muotoon, kuten tekstisivujen määrään (66) ja sisällysluetteloihin. Liuhto on myös muissa teoksissaan käyttänyt palindromimuotoja sekä esimerkiksi sananeliöitä.
Suomen kieli taipuu myös varsin pitkiin palindromeihin. Harri Carlson on laatinut yli 170 000 kirjainta tai merkkiä sisältävän palindromirunon, joka on alusta loppuun suomea. 
Simo Frangén ja Dave Lindholm äänittivät keväällä 2017 levyn Tana! Hitit ihanat! (TurenkiCD-14200-59), jonka kaikki kappaleet ovat sävellettyjä palindromirunoja.
Joskus palindromin määritelmää on laajennettu myös sanoihin ja lauseisiin, jotka eivät ole takaperin samoja mutta merkityksellisiä: olut – tulo, akka putosi – iso tupakka, lammas - sammal, Zeus-Suez.