Pihlajisto

Luonnehdinta alueesta

Pihlajisto on tyypillinen tiiviisti rakennettu 1970-luvun lähiö, viereisen Pihlajamäen laajennus. Myös Pihlajistossa on korkeita taloja: useimmat talot ovat 9-kerroksisia. Alueen kaakkoisosassa koulua vastapäätä on matalampaa tuotantoa. Parhaat ja kalleimmat näköalat ovat Viikinmäessä vanhan satamaradan länsipuolella, jonne on 2000-luvulla rakennettu uusia, korkeatasoisia 9-kerroksisia torneja. Ne näkyvät yhtä kauas kuin Pihlajamäen tornit.
Vanha Pihlajisto muistuttaa Kirstinmäestä. Alue on rakennettu mäen päälle. Pienen ostoskeskuksen erikoisuutena on syvä, kuoppamainen piha. Kaupunginosa on myös lähellä Vantaanjoen viheralueita. Korkeat kalliot reunustavat jokea Pihlajiston puolella. Mäen päällä on Viikinmäen jätevedenpuhdistamo, josta jätevedet lasketaan mereen Katajaluodolle pitkässä putkessa. Varsinainen puhdistamo on kallioluolissa maan alla. Alueelle rakennetaan Viikinmäen pientaloalue 2000-luvulla.
Pihlajistosta johtaa Pihlajamäkeen muutama kävelypolku, joista yksi lähtee ostoskeskukselta suoraan pohjoiseen, sukeltaa pieneen, soiseen kanjoniin, ohittaa Vuolukiventien pohjoispuolelta ja loppuu Rapakiventielle Suomen suurimpiin kuuluvien hiidenkirnujen luokse.

Taide

Pihlajistossa sijaitsee Helsingin kaupungin taidemuseon julkinen veistos Alkumuna, joka kuvaa Kalevalan ensimmäisen runon säettä. Budapestin kaupunki lahjoitti Helsingille teoksen 1971. Veistos tunnetaan myös nimellä Maailman synty. Se sijaitsee Salpausseläntiellä keskeisellä paikalla. Teoksen veistäjä, unkarilainen taiteilija Tamás Ortutay, oli teoksen paljastushetkellä 13. syyskuuta 1971 Suomessa stipendiaattina.
Pihlajiston asukasyhdistys on hyvin aktiivinen ja pyrkii parantamaan lähiön ulkonäköä eri projektein. Esimerkiksi vuonna 1999 Helsingin kaupungin kulttuuriasiainkeskus myönsi 10 000 markan määrärahan Pihlajiston Kalevala-aiheiselle mosaiikkiprojektille. Pihlajistolaiset tekivät talkootyönä betonielementtejä koristamaan savimosaiikkiteoksia, jotka kuvasivat Kalevalan eri tapahtumia.

Helsingin nimikkopuu

Helsingin nimikkopuu, vaahtera, sijaitsee Pihlajistossa, Pihlajiston ala-asteen pihalla. Kaupunki omistaa puun ja se on Ympäristölautakunnan vuonna 1998 (§453) nojalla rauhoitettu. Vaahtera on valittu Helsingin kauneimmaksi vaahteraksi vuonna 2000, kaupungin 450-vuotisjuhlan kunniaksi.

Palvelut

Pihlajiston ostoskeskus valmistui vuonna 1973, kun asuinalueen rakentaminen oli puolivälissä. Pihlajiston keskustassa, niin sanotun montun ympärillä, on keskittymä palveluita: apteekki, pizzeria, kioski, kukkakauppa, ruokakauppa, baari, parturi-kampaamo, muita pieniä yrityksiä, Aulangon päiväkoti ja leikkipuisto Salpausselkä. Pihlajiston Pihlajamäen puoleisella rajalla sijaitsee vuonna 1978 valmistunut Pihlajiston ala-aste.
Julkiset liikenneyhteydet
Pihlajiston läpi kulkee bussilinja 71 sekä ruuhkalinja 71B, yölinja 77N ja lähibussi 701. Lisäksi Viikinmäen ja Pihlajiston rajalla kulkee runkolinja 550.
Kierrätys
Pihlajiston keskustassa on vaatekeräys- ja lasinkeräyspiste. Ongelmajätettä ja paristoja ottaa vastaan ABC-liikennemyymälä lähellä Pihlajiston rajaa Viikin tiedepuistossa, ja lähin Lassila & Tikanojan pienmetallinkeräyspiste on Johtokiventiellä Pihlajamäessä. Viikin Prismassa (Viikintori 3, 00790 Helsinki) sijaitsee myös kierrätyspiste. Kaupan parkkihallissa (pohjoisseinämällä) on ekopiste, jossa voi kierrättää muun muassa keräyspaperin, kartongin, sekavärisen lasin, metallipakkaukset, paristot ja energiajakeen.
Viikissä kauempana on Latokartanonkaarella Valintatalon pysäköintitasanteella myös YTV:n keräyspiste. Osoite on Tilanhoitajankaari 2/Vouti Björnraminkuja 1 Kaupan pysäköintitaso. Tässä pisteessä kerätään lasia, paperia, kartonkia, paristoja, pienmetallia ja vaatteita.