google/wiki40b huggingface dataset:
HMS Somali

Palvelus

HMS Somali vietti tammikuun 1939 Portlandin vesillä koulutuksessa. Alus osallistui 31. tammikuuta Lissabonin laivastovierailuun, jonka aikana noin 5000 ihmistä tutustui alukseen sekä sen kylkeen kytkettyihin sukellusveneisiin. Osasto jatkoi matkaansa Gibraltarille, jonne saavuttiin 9. helmikuuta. Gibraltarilla HMS Somali osallistui laivaston harjoituksiin. Aluksen keula vaurioitui 14. helmikuuta myrskyssä matkustaja-alus Sibajakin irrottua ankkurista ja törmättyä alukseen.
HMS Somali oli 3. syyskuuta 1939 yhdessä 6. Hävittäjälaivueen kanssa suojaamassa Kuninkaallisen ja Ranskan laivaston taisteluristeilijöitä Islannin eteläpuolella. Kaksi tuntia sodan julistamisen jälkeen HMS Somali havaitsi tunnistamattoman aluksen. Aluksen todettiin olevan saksalaisen 2377 tonnin Hampuria kotisatamanaan pitävä rahtilaiva Hannah Böge. HMS Somali valtasi aluksen, joka oli ensimmäinen toisessa maailmansodassa vallattu vihollisen kauppa-alus.
HMS Somali oli huhtikuussa 1940 yhdessä HMS Afridin ja sisaralustensa kanssa, kun HMS Gurkha upotettiin. Alus suoritti Norjan rannikon tiedustelua, kun etsittiin otollisia paikkoja maihinnousuille. Pyrkiessään Norjan rannikolle vaurioituneen aluksen avuksi HMS Somali joutui 14. toukokuuta Saksan ilmavoimien pommittajien maaliksi. Alus kykeni väistämään muut pommit, muttei viimeistä vesirajaan oikean puoleisen ankkurin alle osunutta. Alus kykeni kuitenkin nilkuttamaan takaisin Englantiin, missä se siirrettiin telakalle.
HMS Somali oli palvelukseen palattuaan jälleen Kotilaivaston 6. Hävittäjälaivueen lippulaiva ja se vietti siten pääosan talvesta 1940-1941 suojaten Kotilaivaston raskaiden yksiköiden purjehduksia.
Alus valtasi 7. toukokuuta 1941 saksalaisen sääaluksen Münchenin, jonka miehistö ehti heittämään painoilla lastatussa pussissa Enigma-laitteen, mutta alukselta löytyi kuitenkin Enigman käyttöön liittyneitä asiapapereita. Asiapaperit edistivät Enigma-laitteen koodinmurtamista. Myöhemmin toukokuussa alus osallistui Saksan laivaston taistelulaiva Bismarckin metsästykseen Kotilaivaston mukana, mutta se joutui palaamaan satamaan polttoaineen uhatessa loppua.
HMS Somali oli pääosan kesä- ja heinäkuusta 1941 Thornycroftin telakalla Southamptonissa. Aluksen runkoa vahvistettiin, taaempi savuhormi katkaistiin ja tutkajärjestelmä asennettiin. Alus suojasi HMS Prince of Walesia sen kuljettaessa pääministeri Winston Churchilliä Kanadaan. Sää oli kuitenkin niin vaikea, että suojaavat hävittäjät määrättiin palaamaan kotisatamaan. 
HMS Somali liitettiin Jäämeren saattueiden suojaamiseen huhtikuussa 1942. Alukseen osui 20. syyskuuta 1942 sen ollessa suojaamassa saattuetta PQ18 Saksan laivaston sukellusveneen U-703:n laukaisema torpedo. Aluksen ollessa HMS Tartarin hinauksessa, sen perä murtui kovassa merenkäynnissä ja se upposi 25. syyskuuta.
Sven-Erik Bäck

Sven-Erik Bäck (16. syyskuuta 1919 – 10. tammikuuta 1994) oli ruotsalainen klassisen musiikin säveltäjä. Hän syntyi Tukholmassa.
Bäck opiskeli vuosina 1939–1943 Kuninkaallisessa musiikkiakatemiassa. Vuosina 1940–1945 hän sai sävellyksenopetusta Hilding Rosenbergilta. Vuonna 1951 hän matkusti Roomaan opiskelemaan Goffredo Petrassin johdolla. 
Bäck kuoli Tukholmassa 74-vuotiaana. Hänen tuotantoonsa kuuluu kolme kamarioopperaa, konserttoja, kamarimusiikkia ja muuta musiikkia. Hän on säveltänyt myös virsiä ja Ruotsin kirkon virsikirjassa on viisi hänen säveltämäänsä virttä. Tunnetuin niistä on virsi 74, Edeltä kulkien kuiluihin laskeuduit (Du som gick före oss).Virren sävelmän Bäck on säveltänyt ns. kaksitoista säveljärjestelmän mukaisesti, tosin ei täysin järjestelemän mukaisesti, koska eräät sävelet toistuvat. Virren teksti Olov Hartmanin kirjoittama1962, mutta sävelmä on jo vuodelta 1959.
Amrubisiini

Käyttö ja haittavaikutukset

Muiden antrasykliinien tavoin amrubisiinin teho syöpälääkkeenä perustuu toposiosmeraasi II-entsyymin estoon. Tällöin muun muassa syöpäsolujen DNA:n vaurioiden korjaaminen, RNA:n synteesi ja proteiinisynteesi estyvät. Lääke rekisteröitiin Japanissa keuhkosyövän hoitoon vuonna 2002 ja sitä tutkitaan Yhdysvalloissa hyväksyttäväksi harvinaislääkkeeksi keuhkosyövän hoitoon. Yhdisteen syöpäsoluja tuhoavat omianisuudet ovat voimakkaampia kuin useiden muiden antrasykliinien. Amrubisiinin lisäksi myös sen metaboliitti amrubisinoli (C₂₅H₂₇NO₉) on lääkeaineena aktiivinen.
Amrubisiinin merkittävimpiä haittavaikutuksia ovat huonovointisuus sekä neutropenia ja trombosytopenia. Monille muille ryhmän lääkkeille tyypillistä sydäntoksisuutta yhdisteellä ei esiinny.

Synteesi

Amrubisiini on ensimmäinen täysin synteettisesti valmistettu antrasykliini. Muita valmistetaan bioteknisesti tai puolisynteettisesti. Yhdisteelle on kehitetty asymmetrinen synteesi, jonka lähtöaine on tetraliinijohdannainen.
Erlkönig

Erlkönig eli Keijujen kuningas on Johann Wolfgang von Goethen tunnetuimpia runoja, lajityypiltään balladi. Goethe kirjoitti runon vuonna 1782 alun perin Die Fischerin -oopperaa varten. Runon ovat säveltäneet muiden muassa itävaltalainen Franz Schubert, saksalainen Carl Loewe ja suomalainen Tapani Länsiö. Schubert sävelsi runon sooloäänelle ja pianolle vuonna 1815, ja se kuuluu hänen tunnetuimpiin liedeihinsä.
Runo kertoo kuolemansairaasta pojasta, joka ratsastaa isänsä kanssa kohti kotia. Poika kuvittelee houreissaan keijujen kuninkaan yrittävän houkutella häntä mukaansa ja huutaa isäänsä apuun. Isä yrittää tyynnytellä poikaa ja vakuuttaa, että keijujen kuningas on vain kuvitelmaa. Lopussa kuitenkin paljastuu pojan kauhea kohtalo; kun he viimein saavuttavat kotinsa, poika on kuollut. Keijujen kuningas on runossa kuoleman vertauskuva.
Runon ovat suomentaneet Otto Manninen, Erkki Pullinen ja Teivas Oksala.

Sanat

Runon saksankieliset sanat:
Wer reitet so spät durch Nacht und Wind?

Es ist der Vater mit seinem Kind;

Er hat den Knaben wohl in dem Arm,

Er faßt ihn sicher, er hält ihn warm.

»Mein Sohn, was birgst du so bang dein Gesicht?«

»Siehst, Vater, du den Erlkönig nicht?

Den Erlenkönig mit Kron und Schweif?«

»Mein Sohn, es ist ein Nebelstreif.«

»Du liebes Kind, komm, geh mit mir!

Gar schöne Spiele spiel’ ich mit dir;

Manch’ bunte Blumen sind an dem Strand,

Meine Mutter hat manch gülden Gewand.«

»Mein Vater, mein Vater, und hörest du nicht,

Was Erlenkönig mir leise verspricht?«

»Sei ruhig, bleibe ruhig, mein Kind;

In dürren Blättern säuselt der Wind.«

»Willst, feiner Knabe, du mit mir gehn?

Meine Töchter sollen dich warten schön;

Meine Töchter führen den nächtlichen Reihn,

Und wiegen und tanzen und singen dich ein.«

»Mein Vater, mein Vater, und siehst du nicht dort

Erlkönigs Töchter am düstern Ort?«

»Mein Sohn, mein Sohn, ich seh es genau:

Es scheinen die alten Weiden so grau.«

»Ich liebe dich, mich reizt deine schöne Gestalt;

Und bist du nicht willig, so brauch ich Gewalt.«

»Mein Vater, mein Vater, jetzt faßt er mich an!

Erlkönig hat mir ein Leids getan!«

Dem Vater grauset’s, er reitet geschwind,

Er hält in Armen das ächzende Kind,

Erreicht den Hof mit Müh’ und Not;

In seinen Armen das Kind war tot.
Oskar Peltokangas

Oskar Vilhelm Peltokangas (2. tammikuuta 1893 Vaasa – 26. maaliskuuta 1918 Messukylä) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan komppanianpäällikkönä ja oli yksi niistä ensimmäisistä miehistä, jotka aloittivat venäläisjoukkojen aseistariisunnat Vaasassa. Vaasan Palosaaren kaupunginosassa on hänen mukaansa nimetty katu ja Osakar Peltokankaan kotitalon seinässä Onkilahdenkadulla on hänen muistolaattansa. Myöhemmin sisällissodan kestäessä hän toimi Tampereen hyökkäysliikkeen aikana Hämeen ryhmän Mannisen pataljoonan komentajana.

Perhe ja koulutus

Peltokangas syntyi ruotsinkieliseen työläisperheeseen ja hänen vanhempansa oli työmies David Peltokangas ja Maria Sofia Vesisenaho. Hän kävi kansakoulun.

Jääkärikausi

Peltokangas työskenteli konelatojana Vaasassa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. konekiväärikomppaniaan 13. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, josta hänet siirrettiin 20. joulukuuta 1916 pataljoonan täydennysjoukkoon ja komennettiin Meriesikunnan räjäytyskursseille Berliiniin ja Kieliin.  
 
Kurssien jälkeen hänet lähetettiin huhtikuussa 1917 erikoistehtäviin Ruotsiin ja Suomeen. Tällä matkalla hän tuli ystävineen pidätetyksi Suomen ja Ruotsin rajalla. Pidättämisen jälkeen Ruotsin viranomaiset pitivät häntä Luulajassa, josta hän vapautui joulukuussa 1917. Vapautumisensa jälkeen hän ohjeet Suomen vapausliikkeen Tukholman valtuuskunnalta matkustaa Suomeen missä hänen piti kouluttaa suojeluskuntajoukkoja. Suomen puolelle hän siirtyi 9. joulukuuta 1917 ja matkan hän teki moottoriveneellä Uumajasta Vaasaan. Vaasasta hän matkusti Maalahdelle, jossa hän koulutti paikallisia suojeluskuntajoukkoja ja siirtyi sen jälkeen edelleen Sundomiin. 
Joulupäivänä 1917 Peltokankaan johtama Sundomin suojeluskunnan osasto joutui taisteluun venäläisten sotilaiden kanssa, jonka seurauksena ainakin yksi venäläinen kuoli. Tapaus oli ensimmäisiä venäläisten sotilaiden ja järjestäytyneiden suomalaisten suojeluskuntien yhteenottoja. Sundomista hän jatkoi jatkoi joukkojen kouluttamista vielä Kristiinankaupungissa noin viikon ajan.
C+C Music Factory

Kokoonpano

C+C Music Factoryyn kuului pääsääntöisesti kaksi tuottajaa ja laulajia projektin mukaan:
Ruusujen aika

Taustaa

Elokuvan käsikirjoitus on Risto Jarvan ja Jaakko Pakkasvirran. Alun pitäen ideana oli kertoa kuolleen ihmisen menneisyydestä jälkeenjääneen aineiston pohjalta, mutta näkökulma kääntyi tulevaisuuteen ja materiaaliksi otettiin senhetkistä aineistoa. Kuvat museosta kuuluvat elokuvan alkuperäiseen materiaaliin. Tulevaisuus hahmotettiin ennusteiden pohjalta, hyödynnettiin muun muassa Herman Kahnin teosta Maailma vuonna 2000. Myös Michael Youngin satiiria meritokratiasta käytettiin hyväksi, joskaan ei suoraan. Yksi elokuvan lähtökohta oli vastustaa vallalla olevaa kliseetä, tulevaisuuden näkemistä pelottavana, totalitaarisena. Silti elokuvan yhteiskunnasta tuli meritokratia.
Elokuvan budjetti vuonna 1969 oli 320 000 markkaa. Summa vastasi ostovoimaltaan 429 664:ää euroa vuonna 2008.

Juoni

Elokuva sijoittuu tulevaisuuteen, vuoteen 2012, jolloin meritokraattinen yhteiskuntajärjestys on voimassa ja luokkaerot ovat kadonneet. Elokuvan päähenkilö tekee historiallista tutkimusta 1970-luvulla tapaturmaisesti kuolleesta naisesta. Vaikka teknologia on näennäisesti parantanut ihmisen elämää, kytee pinnan alla edelleen 1960-luvun henkinen luokkataistelu, joka elokuvan sivujuonessa kulminoituu ydinvoimalassa tapahtuvaan lakkokenraalin surmaan.

Roolitus

Elokuvan päärooleissa ovat Arto Tuominen, Ritva Vepsä, Kalle Holmberg ja Tarja Markus. Sivuosissa nähdään muun muassa Eila Pehkonen, Unto Salminen sekä Paavo Jännes ja Matti Lehtelä uransa viimeisissä elokuvarooleissa. Niin ikään Unto Salmiselle Ruusujen aika oli viimeinen elokuvatyö. Elokuvassa nähdään pienessä roolissa myös myöhemmin suomirockin kulkuun merkittävästi vaikuttanut muusikko Pekka Streng.
Jarva on kertonut rooleihin valitun tietoisesti tuolloin vähemmän tunnettua näyttelijöitä, joita ei kovin selvästi tunnista kuvausajan ihmisiksi, mikä helpotti tulevaisuusilluusion luomista. Esimerkiksi Tarja Markusta ja Ritva Vepsää muutettiin voimakkaasti myös ulkonäöllisesti.
Ritva Vepsä sai naispääosa-Jussin osittain tästä elokuvasta.

Saatavuus

Finnkino julkaisi elokuvan DVD-levyllä vuonna 2005. Levy sisältää 92 minuuttia lisämateriaaleja.
Txiki Begiristain

Aitor ”Txiki” Begiristain Mújica (s. 12. elokuuta 1964 Olaberria, Guipúzcoan maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, joka pelasi ammattimaisesti 1980- ja 1990-luvuilla. Hän pelasi hyökkäävänä keskikenttäpelaajana Real Sociedadissa, Barcelonassa, Deportivo de La Coruñassa, Urawa Red Diamondsissa ja Espanjan maajoukkueessa. Lopetettuaan pelaajauransa Begiristain työskenteli Televisió de Catalunya -televisioyhtiössä ennen kuin hänestä tuli Barcelonan jalkapallotoimenjohtaja.
Piimävelli

Piimävelli on pohjalainen jälkiruoka, jota syötiin Suomessa varsinkin 1930- ja 1940-luvuilla. Vielä 1960-luvulla se oli myös kouluruokaa Etelä-Pohjanmaalla. Velliä syödään joko klimppien tai leipäjuuston kanssa. Riisiä ja makaronia keitetään suolavedessä. Sekaan kaadetaan hitaasti kuumentaen piimää, johon on lisätty vähän vehnäjauhoja. Keitto maustetaan siirapilla, sokerilla ja suolalla. (Klimpit valmistetaan sekoittamalla maitoa ja rusinoita vehnäjauhoihin ja ottamalla syntyneestä taikinasta lusikan kokoisia paloja eli niin sanottuja ”klimppejä”. Kun klimpit ovat kypsiä, ne kelluvat pinnalla). Lopuksi keitokseen lisätään runsaasti leipäjuustoa, jonka pehmennyttyä piimävelli on valmis. 
Pohjois-Savossa tunnetaan piimävelli, joka tehdään kokkelipiimästä ja ohrajauhosta. Se äänestettiin vuonna 1984 Nilsiän nimikkoruoaksi . Turun saariston Houtskarin pitäjäruoaksi valittiin kirnupiimästä, vedestä ja jauhoista keitetty kirnupiimävelli. Pohjois-Pohjanmaalla tunnetaan riisillä höystetty piimävelli nimellä huituvelli; se on Lumijoen ja Oulaisten pitäjäruoka.
Hergé-museo

Rakennus

Museorakennuksen suunnitteli ranskalainen Pritzker-palkittu arkkitehti Christian de Portzamparc. Hän suunnitteli luonnon keskelle sokkeloisen valoisan rakennuksen, jossa on viistoja seiniä. Lasista ja betonista rakennettuun valkoisen rakennuksen ovelle johtaa pitkä puinen kävelysilta. Kokonaisuus muodostuu neljästä yksiköstä, joita yhdistävät toisiinsa sillat ja lasiset käytävät. Tiloissa on kahdeksan näyttelyhuonetta.

Näyttely

Näyttelyn on suunnitellut alankomaalainen taiteilija Joost Swarte. Näyttely alkaa kolmannesta kerroksesta, jossa ovat ensimmäiset neljä näyttelysalia, ja siirtyy sen jälkeen toiseen kerrokseen, jossa ovat muut salit. Näyttelyn pinta-ala on 2 000 m².

Kritiikkiä

Saksalainen lehdistö (Die Welt ja Frankfurter Allgemeine Zeitung) toi museon avaamisen yhteydessä esille sieltä täysin puuttuvan kriitiikin Hergén rasismista ja natsisympatioista. Avajaisten yhteydessä syntyi myös skandaali siitä, ettei valokuvaajien sallittu kuvata tilaisuudessa. Kiellon syynä olivat näyttelytilojen runsaat alkuperäiskuvat, joita ei haluttu kuvattavan.
1177 Vårdguiden

1177 Vårdguiden (suom. 1177 Terveysneuvonta) on ruotsalainen verkkosivusto ja neuvontapuhelin, joka tarjoaa tietoa ja neuvontaa terveydestä ja terveyspalveluista. Verkkosivusto on kaikkien Ruotsin maakäräjien omistama yhteisyritys Inera AB:n ylläpitämä, ja valtakunnallisesti se on ollut käytössä vuodesta 2013 lähtien. Sen tavoitteena on olla matalan kynnyksen kiireetön neuvontapalvelu, eikä esimerkiksi korvata 112-hätänumeroa, joka on tarkoitettu akuutteihin hätätilanteisiin.
1177-verkkosivustolla voi hallinnoida ja varata aikoja maakäräjämaksun piirissä olevaan terveydenhuoltoon, saada yleisluonteista konsultointia sairaanhoitajalta ja psykologilta sekä vastaanottaa laboratoriotuloksia.

Terveysneuvonta puhelimitse

Vuosina 2003–2007 toimineen Projektet Vårdråd per telefon (VPT) -projektin seurauksena muodostui järjestelmällisempi puhelinpalvelu 1177, jonka tarkoituksena on tarjota neuvoja ja auttaa oikeanlaiseen hoitoon hakeutumisessa. Ruotsinkielinen palvelu on auki ympäri vuorokauden, ja sen tavoittaa kaikkialla Ruotsissa numerosta 1177. Puheluun vastaa sairaanhoitaja. Palvelu on neuvonta- ja ohjauspainotteista, ja siinä ei anneta diagnooseja tai uusita reseptejä.
Tukholman maakäräjät tuottaa palvelua myös suomeksi arkisin kello 8–12. Suomenkielisen palvelun tavoittaa valitsemalla alkunauhoitteen jälkeen painike 4 (Andra språk - Muut kielet) ja sitten painike 3 (Sjukrådsgivning på finska - Terveysneuvonta suomeksi). Palvelu toimii vain Tukholman läänissä, ja myös tähän puheluun vastaa sairaanhoitaja.
Palvelua on saatavilla tulkin välityksellä myös arabiaksi ja somaliksi.
Kiinan tataarit

Historia

Ensimmäiset historialliset maininnat tataareista kiinalaisissa lähteissä käytävät tataareista nimeä dadan. Tuolloin tataarit olivat osa turkkilaista kaanikuntaa sen hajoamiseen saakka 700-luvulla. Suurin osa nykyisistä Kiinan tataareista polveutuu kuitenkin 1800-luvulla maahan tulleista Volgan ja Kaman tataareista. Tuolloin heitä muutti Xinjiangin kaupunkeihin kauppiaina, mikä oli mahdollista Venäjän-Kiinan välisten sopimusten takia vuosina 1851 ja 1881. He myivät esimerkiksi karjaa, vaateita, turkiksia ja teetä. Pieni vähemmistö heistä alkoi viljellä maata ja paimentamaan karjaa. Noin kolmasosasta tuli räätäleitä tai pientuottajia. Vuosina 1996 ja 1997 tataarit tukivat, tai olivat ainakin myötämielisiä tuolloin nousseelle uiguurinationalismille. Kiinan tataarien joukossa on ollut myös pantataarilaisuuden tukijoita, mutta koska he ovat maantieteellisesti niin kaukana tataarien pääosasta ja heidän määränsä Kiinassa on niin pieni, ei tataareihin kiinnitetty keskushallinnon taholta juurikaan huomiota.
Marcell Jansen

Ura

Ammattilaisuransa Jansen aloitti vuonna 2004 Borussia Mönchengladbachissa. Ensimmäisellä kaudellaan hän pelasi 18 ottelua ja teki yhden maalin. Seuraavalla kaudella hän pelasi 32 ottelua ja teki kolme maalia, ollen yksi joukkueensa parhaista puolustajista. Kesäkuussa 2007 Bayern München osti hänet 9 miljoonalla eurolla. Bayernissa hän saavutti Saksan cupin ja liigamestaruuden. Elokuussa 2008 Hamburger SV osti hänet 8 miljoonalla eurolla. jansen edusti urallaan HSV:tä yli 150 ottelussa, kunnes päätti uransa seurassa vuonna 2015. Sopimuksensa päätyttyä hän ilmoitti lopettavansa aktiiviuransa 29-vuotiaana, koska ei halunnut pelata muissa seuroissa kuin HSV:ssä. 
Maajoukkuedebyyttinsä Jansen teki vuonna 2005 Slovakiaa vastaan. Saksan valmentaja Jürgen Klinsmann vakuuttui nopeasti nuoren puolustajan taidoista ja valitsi hänet vuoden 2006 MM-kilpailuihin, joissa hän oli joukkueensa nuorin pelaaja. Jansen pelasi urallaan 45 maaottelua ja teki niissä kolme maalia.
Pelaajauransa jälkeen Jansen toimi tv-kommentaattorina Sky-kanavalla. 
Tammikuussa 2019 Jansen valittiin HSV:n puheenjohtajaksi.
Transport triggered architecture

Transport triggered architecture (TTA) on yksi tietokoneen suorittimen suunnittelufilosofioista.
TTA menee vieläkin pidemmälle kuin VLIW vastuun siirtämisessä laitteistolta kääntäjälle: VLIW-käskykannalla ohjelmakoodi määrittelee, mitkä käskyt saa suorittaa rinnakkain, mutta ei ota kantaa siihen, miten suoritin ne sisäisesti suorittaa, TTA-suorittimilla suorittimen sisäiset väylät näkyvät käskykannassa ja koko suoritinta ohjelmoidaan antamalla näille väylille käskyjä siirtää dataa.
Esimerkiksi kahden rekistereissä olevan luvun yhteenlasku, joka RISC-suorittimella olisi muotoa

add R0, R1 → R2
koostuu TTA-suorittimella kolmesta datansiirrosta:

R0 → adder.operand
R1 → adder.trigger
adder.result → R2
Siirroista ensimmäiset kaksi voidaan suorittaa samalla kellojaksolla ja siten sijoittaa samaan käskysanaan. Viimeinen siirto tulee sijoittaa myöhempään käskysanaan.
TTA-suorittimessa yhdessä käskysanassa voi olla niin monta siirtoa kuin suorittimella on väyliä.
TTA-suorittimen suurimmat hyödyt saadaan siitä, että paljastamalla suorittimen sisäiset väylät käskykannassa voidaan vähentää sekä väylien että väylien ja laskentayksiköiden välisten yhteyksien määrää. Näin suorittimien tehontarve laskee ja siitä saadaan pienempi ja suurempaan kellotaajuuteen kykenevä kuin vastaava VLIW-suoritin. Toinen merkittävä hyöty on muokattavuus: TTA-suorittimesta on helppo suunnitella erilaisia versioita, joissa esimerkiksi laskentayksiköitä on lisätty. Lisäksi käskykantaa on helppo laajentaa, koska uusi käsky voidaan toteuttaa lisäämällä toimilohko, joka puolestaan on vain uusi kohde, jonne dataa voidaan siirtää.
TTA:n haittapuolia ovat suorittimen huono sopeutuminen dynaamisiin tilanteisiin. Keskeytysten toteuttaminen TTA:lla on hyvin hankalaa, ja koska mitään käskyjen uudelleenjärjestelyjä itse suorittimella ei voida tehdä, välimuistihuti pysäyttää koko suorittimen. Lisäksi TTA:n konekielikoodi vie verraten paljon tilaa, koska yhden laskuoperaation suorittamiseen joudutaan yleensä tekemään vähintään kaksi datansiirtoa, jotka pitää erikseen koodata käskysanoihin. TTA-konekielikoodi on myös aina suoritinkohtaista, eikä minkäänlaista binääriyhteensopivuutta suorittimen eri mallien välillä ole.
Täyden tehon saaminen irti TTA-suorittimesta vaatii myös erittäin hyvän kääntäjän, koska kääntäjän vastuulla on enemmän kuin muiden suoritintyyppien tapauksissa.
Näistä syistä TTA-suorittimia kaavaillaan lähinnä signaaliprosessoreiksi eikä yleiskäyttöisiksi suorittimiksi. Toistaiseksi TTA-suorittimia on tutkittu yliopistojen tutkimusprojekteissa eikä niitä tiedetä vielä otetun käyttöön sovelluksissa.
Länsislaavit

Länsislaavit ovat joukko slaavilaisia kansoja, jotka puhuvat länsislaavilaisia kieliä. Länsislaaveja ovat puolalaiset, slovakit ja tšekit sekä näiden yhteyteen kuuluvat pienemmät kansallisuudet, kuten kašubit ja sorbit. Länsislaavien kulttuuriin ovat vaikuttaneet katolinen usko ja yhteydet Länsi-Eurooppaan, mikä on erottanut heidät ortodoksisista itäslaaveista.
Pesäpalloliiton kultainen ansiomerkki

Pesäpalloliiton kultainen ansiomerkki voidaan myöntää henkilölle, joka on erittäin ansiokkaasti on työskennellyt pesäpallon ja Suomen pesäpalloliiton hyväksi vähintään 25 vuotta. Sen voi saada vain Suomen kansalainen.
Suomen Harrastajateatteriliitto

Suomen Harrastajateatteriliitto (SHT) on vuonna 1948 perustettu kulttuurijärjestö jonka tehtävänä on edistää ja tukea harrastajateatteritoimintaa. Liittoon kuuluu yhteensä yli 500 harrastajateatteria. Jäsenjärjestöjä on viisi, joiden kautta jäseninä on noin 300 teatteriryhmää. 
Suomen Harrastajateatteriliiton toiminnanjohtajana toimii filosofian maisteri Merja Laaksovirta ja puheenjohtajana kansanedustaja Aila Paloniemi.

Toiminta

SHT järjestää teatterialan tapahtumia ja koulutuksia, jakaa tuotanto- sekä koulutusavustuksia, myöntää ansiomerkkejä sekä palkitsee vuosittain Vuoden Harrastajateatterin sekä jakaa vuoden Kantaesityspalkinnon. SHT:n vuotuinen päätapahtuma on Harrastajateatterikesä-festivaali Jyväskylässä.
Suomen Harrastajateatteriliiton toimintaa tukee opetus- ja kulttuuriministeriö vuotuisella määrärahalla.
Volkswagen Lavida

Toinen sukupolvi 2012

Uusi Lavida nähtiin ensimmäisen kerran Pekingin autonäyttelyssä. Tämä uusi Lavida on edeltäjäänsä lyhyempi, matalampi ja leveämpi.

Moottorit

Lavidaa saa 1,4 litran turbo- 1,6 l- ja 2,0 l bensiinimoottoreilla. 2,0 l:n moottorivaihtoehto jäi pois vuoden 2012 kasvojenkohotuksen yhteydessä. Sen huippunopeus on 1,4-litraisella turbomoottorilla 190 km/h ja 1,6 litran moottorilla 180 km/h.

Sähköinen versio

Vuonna 2010 Shanghai Volkswagen esitteli E-Lavida-nimisen sähköllä käyvän konseptiversion Lavidasta Auto China-autonäyttelyssä.