google/wiki40b huggingface dataset:
Vihreä eduskuntaryhmä

Historiaa

Vihreät saivat ensimmäiset kansanedustajansa vuoden 1983 vaaleissa, kun puoluetta ei oltu vielä perustettu. Ville Komsi ja Kalle Könkkölä muodostivat ensimmäisen Vihreän eduskuntaryhmän ja toimivat vuorotellen sen puheenjohtajana.

1987–1991

Vihreässä eduskuntaryhmässä oli neljä kansanedustajaa. Ryhmän puheenjohtajana toimi vuosina 1987–1988 Pekka Haavisto ja 1989–1990 Erkki Pulliainen.

1991–1995

Vihreiden kansanedustajien määrä nousi kymmeneen. Eduskuntaryhmän puheenjohtajina toimivat vuosina 1991–1992 Satu Hassi, vuonna 1993 Pekka Haavisto ja vuosina 1993–1994 Paavo Nikula.

1995–1999

Vihreillä oli yhdeksän kansanedustajaa ja yksi ministeri. Eduskuntaryhmän puheenjohtajina olivat vuonna 1995 Tuija Brax, vuosina 1995–1996 Paavo Nikula, vuonna 1997 Satu Hassi ja vuonna 1998 Osmo Soininvaara.

1999–2003

Vihreään eduskuntaryhmään kuului 11 kansanedustajaa, joista kaksi toimi puolet kaudesta ministerinä. Puheenjohtajina ryhmässä olivat vuosina 1999–2001 Ulla Anttila ja 2001–2003 Janina Andersson.

2003–2007

14 kansanedustajan ryhmän puheenjohtajina toimivat vuosina 2003–2004 Satu Hassi ja 2004–2007 Heidi Hautala.

2007–2011

Ryhmän puheenjohtajana toimivat Anni Sinnemäki (2007–2009) ja Ville Niinistö (2009–2011).

2011–2015

Kymmenhenkisen eduskuntaryhmän puheenjohtajana aloitti Ville Niinistö, mutta hallituksen muodostumisen jälkeen tehtävään valittiin Pekka Haavisto. Toukokuussa 2013 ryhmän uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Oras Tynkkynen ja saman vuoden lokakuussa Outi Alanko-Kahiluoto.

2015–2019

Vihreään eduskuntaryhmään kuului 15 kansanedustajaa. Ryhmän puheenjohtajana toimi Outi Alanko-Kahiluoto, ensimmäisenä varapuheenjohtajana Johanna Karimäki ja toisena varapuheenjohtana Jani Toivola.

2019–2023

Vihreässä eduskuntaryhmässä on vaalikaudella 20 kansanedustajaa. Ryhmän puheenjohtajana kesäkuussa 2019 aloitti Emma Kari, ja varapuheenjohtajina Saara Hyrkkö ja Jenni Pitko.
Eduskuntavaaleissa 2019 kansanedustajiksi eivät pyrkineet enää Hanna Halmeenpää, Ville Niinistö, Jani Toivola tai Antero Vartia.
Fubinin lause

Fubinin lause on tärkeä integraalilaskennan lause. Se antaa menetelmän, jonka avulla moniulotteinen integrointi palautetaan peräkkäisiksi yksiulotteisiksi integroinneiksi tyhjennysmenetelmän ja Cavalierin viipalointiperiaatteen mukaisesti. Näin funktion integraali voidaan laskea iteratiivisesti sisäkkäisinä integraaleina eli iteroituina integraaleina. Lauseen todisti ensimmäisenä italialainen matemaatikko Guido Fubini, ja hänen mukaansa se on myös nimetty.

Lause

Olkoon , ja olkoon funktio  integroituva. Jos jokaiselle  tiedetään, että funktion f osittaisleikkaus
on integroituva, niin silloin funktio
on integroituva, ja on voimassa Fubinin yhtälö
.
Lauseen arvo on siinä, että 2-ulotteisen tason integraalin laskeminen voidaan sen avulla palauttaa 1-ulotteisten integraalien laskemiseen, joiden kohdalla on usein sovellettavissa helppoja sääntöjä integraalin arvon määrittämiseksi.

Käytössä huomattavaa

Erillinen vaatimus funktion  integroitavuudesta on oleellinen, sillä on olemassa muun muassa sellainen :ssa rajoitettu , että  ei ole -integroituva, mutta silti jokaisella  on voimassa , jolloin selvästi myös , eli ensin x-akselin ja sitten y-akselin suuntaiset "1-ulotteiset viipaleintegraalit" saadaan silti otettua. Tässä -integroituvuus tarkoittaa -tasosuorakulmion yhä tiheämpää ja tiheämpää osittamista äärellisen moneen pienempään tasosuorakulmioon (Mikä tasossa vastaa tavallisessa 1-ulotteisessa Riemann-integraalissa tapahtuvaa -välin jakoa äärellisen moneen osaväliin.) niin, että niistä sup-arvoilla otettu Darboux'n yläsumma ja inf-arvoilla otettu Darboux'n alasumma pääsevät mielivaltaisen lähelle toisiaan, jolloin niiden yhteisesti lähestymä arvo on :n -tasossa otettu Riemann-integraali. Funktio  ei siis ole -Riemann-integroituva, jos on olemassa kiinteä 0:aa aidosti suurempi arvo  niin, että millä tahansa äärellisellä tasosuorakulmio-osituksella yläsumma on ainakin :n verran vastaavaa alasummaa suurempi, jolloin yläsummat ja alasummat eivät pääse mielivaltaisen lähelle toisiaan.
Käytännössä tämä kysymys ei kovin usein esiinny, sillä :n ollessa esimerkiksi jatkuva :ssa  on varmasti -integroituva ja jokaisella  osittaisleikkaus on 1-ulotteisesti integroituva, jolloin Fubinin lausetta voidaan siis soveltaa.

Yleistyksiä

Fubinin lauseesta on olemassa myös yleisempiä versioita, muun muassa sen mittateoreettinen versio.
Leo Viirret

Leo Viirret on suomalainen käsikirjoittaja.
Viirret on ollut käsikirjoittamassa useita televisioelokuvia, kuten Matti Ijäksen Jari Tervo -filmatisointia Tuulikaappimaa (2003) sekä televisiosarjoja, kuten Itse valtiaat, Sairaskertomuksia, Virta, Pasila 2.5: The Spinn off, Putous ja YleLeaks. Viirret on ansioitunut myös erinäisten lyhytelokuvien kirjoittajana. Hänen käsialaansa ovat muun muassa Joona Tenan elokuvan Kulkurin taivas (1998) ja Maarit Lallin elokuvan Kovat miehet (1999) käsikirjoitus. Jälkimmäinen on mustan humoristinen tarina maalaisisännästä ja tämän aikamiespojasta. Viirret on tehnyt yhteistyötä ohjaaja Kari Juusosen kanssa, jonka ohjaamien animaatiolyhytelokuvien Pizza Passionata ja Syntymäpäivä käsikirjoitukset hän on tehnyt yhdessä Juusosen kanssa. Viirret laati käsikirjoituksen Olli Saarelan ohjaamaan Harjunpää ja pahan pappi -elokuvaan.  
Viirret on toiminut lisäksi dramaturgina, esimerkiksi Antti-Jussi Annilan elokuvassa Jadesoturi (2006).
Vuonna 2004 Viirret voitti Venla-palkinnon yhdessä Jari Tervon kanssa elokuvan Tuulikappimaa käsikirjoituksesta.
Valkosilmäorneero

Levinneisyys

Valkosilmäorneeroa tavataan  Argentiinassa, Brasiliassa ja Paraguayssa . Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Pitkäpiikkipyrstö

Levinneisyys

Pitkäpiikkipyrstöä tavataan Argentiinassa, Boliviassa, Brasiliassa, Paraguayssa ja Uruguayssa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Sivakka

Historia

Sivakkaan saapuivat ensimmäiset asukkaat 1500-luvulla Autiojärven ranta-alueelle. Koska Peri- Sivakasta on löytynyt merkkejä ortodoksisesta kalmistosta, on arveltu heidän olleen karjalaisia. Noista varhaisista asutuksista on merkkinä järven nimi ja asuinpaikkojen jäänteet järven rannoilla. Asukkaat elivät pyytämästään riistasta ja kalasta.  Myöhemmin alettiin raivata kaskea  Sivakan vaaroille.
Kylän oma koulu valmistui v. 1935. Koulu lakkautettiin oppilaspulan takin 1980-luvulla. Koulussa on parhaimmillaan ollut oppilaita 1950- ja 1960-luvuilla 70 oppilasta. Nykyisin koululla järjestetään erilaista ohjelmaa. 
Asukkaita kylässä oli enimmillään 1950-luvulla yli 300. Sivakan viimeisin savupirtti Koiravaaran Yläpihassa oli käytössä vuoteen 1935.

Nimistöstä

Sivakka tarkoittaa suksea. Sivakan kylässä on perimätiedon mukaan käynyt hiihtäen verovouti Simon Affleckin renki, joka Myllypuron rinteessä oli kaatunut ja katkaissut suksensa. Tästä syystä hän joutui tekemään matkaa yhdellä suksella ja kirosi kylän Sivakaksi. 
Toisen tarinan mukaan nimi Sivakka tulee, kun Hilippa Vornanen Itä-Karjalasta oli hiihtänyt Mujejärveltä Sivakan kautta Maanselkään. Ja sillä matkalla katkesi suksi Sivakassa, josta kerrotaan kylän nimen tulleen.
Mirja Tarnanen

Mirja Tarnanen on suomalainen dosentti, filosofian tohtori ja Jyväskylän yliopiston Opettajankoulutuslaitoksen kielikasvatuksen professori.
Tannisen tutkimuskohteita ovat heikkojen kirjoittajien kirjoittamisen taito, suomi toisena kielenä ja äidinkielenä -teksteissä sekä opettajat kirjoittamisen arvioijina ja palautteen antajina.
Blake Harper

Blake Harper (s. 19. lokakuuta 1968 Windsor, Ontario) on kanadalainen homopornonäyttelijä. Hän esiintyi elokuvissa vuosina 1998–2005, ja hän on esiintyessään käyttänyt myös nimeä Bud White. Hän on 183-senttinen. Harper on esiintyjänä versatile. Hänelle on myönnetty lukuisia palkintoja, joihin on kuulunut muiden muassa lukuisia Grabby-palkintoja.
Gibraltarin kuninkaallinen poliisi

Gibraltarin kuninkaallinen poliisi (engl. Royal Gibraltar Police) on Gibraltarin poliisi. Se perustettiin vuonna 1830 yksinkertaisemmalla nimellä "Gibraltarin poliisi". Määritteen "kuninkaallinen" myönsi sille kuningatar Elisabet II vuonna 1992.

Historia

Gibraltarin poliisi on vanhin poliisivoima Kansainyhteisössä itse Britannian ulkopuolella, Metropolitan Police Lontoossa perustettiin vain yhdeksän kuukautta aiemmin. Gibraltarin poliisi luotiin vuonna 1830, kun järjestyksen ylläpito ja Gibraltar ylipäätään siirrettiin asevoimien vastuulta siviilihallinnolle. Poliisi aloitti toimintansa 25. heinäkuuta. Poliisivoimien ensimmäinen päällikkö oli Henry Morgan. 1800-luvun aikana poliisivoimat sai pikku hiljaa enemmän tehtäviä armeijalta ja poliisien lukumäärä kasvoi. Rajan avaaminen vuonna 1985 toi alueelle runsaasti lisää kävijöitä ja sitä myöten lisää haasteita poliisille. Lisänimen kuninkaallinen Gibraltarin poliisi sai 12. kesäkuuta 1992. Vuonna 2006 perustettiin Gibraltar Police Authority vastaamaan poliisin toiminnan tehokkuudesta. Gibraltarin kuninkaallinen poliisi on ottanut ajoittain yhteen Espanjan kanssa. Esimerkiksi vuoden 2012 tammikuussa poliisi pysäytti Gibraltarin aluevesillä espanjalaisen kalastusaluksen, mutta ei noussut alukselle koska sitä suojasi Espanjan Guardia Civilin alukset. Samankaltainen tapaus oli sattunut myös aiemmin samassa kuussa.

Tehtävät

Gibraltarin kuninkaallinen poliisi on Gibraltarin tullin ohella Gibraltarin toinen lakia toimeenpaneva elin. Poliiseja on yhteensä noin 220. 1990-luvulla perustettuun talousrikoksiin erikoistuneella osastolla on kuusi asiaan erikoistunutta tutkijaa. Poliisin komissaari vastaa alueen kuvernöörille, mutta poliisin rahoituksesta vastaa Gibraltarin parlamentti.
Heikki Saaristo

Pelaajaura

UU-Korihait nosti Saariston miesten SM-Koriksessa pelaavaan edustusjoukkueeseen kaudella 2000–01, jolloin hän pelasi joukkueessa 7 ottelua 1,0 pisteen keskiarvolla. Kaudella 2001–02 Saaristo teki Korihaissa pisteitä 0,2 keskiarvolla pelaamassaan 32 ottelussa. Korihaiden pudottua SM-Koriksesta I-divisioonaan kaudeksi 2002–03, Saaristo sai joukkueessaan enemmän vastuuta ja hän teki kauden aikana keskimäärin 9,0 pistettä ottelua kohti. Yhden divisioonakauden jälkeen Korihait nousi takaisin SM-Korikseen ja Saaristo jatkoi uraansa Korihaissa. Kaudet 2003–04 ja 2004–05 hän pelasi Korihaissa 3,2 ja 1,0 pisteen keskiarvolla.
Kaudeksi 2005–06 Saaristo siirtyi omasta aloitteestaan miesten I-divisioonaa pelaavaan Kauhajoen Karhuun. Kaudet 2005–06 ja 2006–07 Saaristo pelasi Karhussa I-divisioonaa 11,7 ja 8,6 pisteen keskiarvoilla. Karhu nousi Korisliigaan kaudeksi 2007–08 ja Saaristo teki vuoden jatkosopimuksen nousijajoukkueeseen. Saaristo oli kauden aikana joukkueensa paras kotimainen pistemies 8,6 pisteen keskiarvolla. Karhu putosi kauden päätteksi kuitenkin takaisin I-divisioonaan ja Saaristo siirtyi kaudeksi 2008–09 takaisin kasvattajaseuraansa UU-Korihaihin.
Pirkka (tavaramerkki)

Historia

Pirkka oli ensimmäinen valikoimaltaan laaja ja brändin tavoin toimiva kaupan oma merkki Suomessa. Pirkka-sarjaa K-ruokakaupoissa edelsivät Sinivalkoiset tuotteet, mutta niillä ei ollut samalla tavalla persoonallista brändimäistä olemusta kuin Pirkka-tuotteilla.
Ensimmäiset Pirkka-tuotteet olivat päivittäin käytettäviä joka kotitalouden perustuotteita, kuten leivontamargariinia, näkkileipää, hernekeittoa, pesujauhetta, vaippoja ja sampoota. Ensimmäisen viiden vuoden aikana Pirkka-sarja kasvoi 300:aan ja ensimmäisen kymmenen vuoden aikana 500 tuotteeseen. Vuonna 1996 luomutuotteet lanseerattiin Pirkka-sarjaan, luomutunnisteena oli tuolloin Luomu-leppäkerttu. Vuonna 1999 Pirkka käynnisti yhteistyön Reilun kaupan edistämisyhdistyksen kanssa, ja Pirkka Reilun kaupan kahvi lanseerattiin. Pirkka-tuotteiden pakkauksissa oli aiemmin valmiiksi painetut hintamerkinnät, mutta ne poistettiin syyskuussa 2001, jolloin myös Pirkan uusi logo otettiin käyttöön. Vuonna 2013 luomutuotteita oli valikoimassa lähes sata ja Reilun kaupan tuotteita noin 40.

Kritiikkiä

Finnwatchin keväällä 2012 tekemän selvityksen mukaan muun muassa kahden omia merkkituotteita valmistavan thaimaalaisen tehtaan toiminnassa paljastui ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien loukkauksia.
Kesko kertoi ryhtyneensä toimenpiteisiin näiden ongelmien korjaamiseksi.

Arvioita

Pirkka-kahvi nousi ylivoimaiseksi voittajaksi MTV3:n makuja -sivuston kahdeksan kahvin sokkomaistelussa tammikuussa 2013.
Pirkka-sarjan kaksiteräinen partahöylä tuli Gillette Fusionin jälkeen toiseksi Yle TV1:n Kuningaskuluttaja-ohjelman "kolmen kovan testissä" vuonna 2011. Edellisenä vuonna Pirkka-sarjan karjalanpiirakat tulivat toiseksi samassa testissä heti Fazerin Vuoksen piirakoiden vanavedessä.
Vuonna 2012 Keskon Pirkka-lehti testasi kuudesta eri grillimakkarasta (HK Kabanossi Original, Pirkka A-luokan grillimakkara, Atria Wilhelm Perinteinen, Snellmanin Eetwartti, Portti UkkoPekka ja Tapola Oy:n Viiden tähden rillimakkara) parhaaksi Keskon Pirkka-makkaran.
Douains

Nähtävyydet

Kunnan nähtävyyksiä on 1600-luvulla rakennettu linna Château de Brécourt. Linna ryöstettiin 13. heinäkuuta 1793 Ranskan suureen vallankumoukseen kuuluneessa Brécourtin taistelussa, jota kutsutaan myös nimellä ”taistelu ilman kyyneleitä”. Linna myytiin tämän jälkeen Vallankumouskalenterin mukaan 16. Fructidor-kuuta vuonna VII (2. syyskuuta 1799). Linna vaihtoi 1900-luvulla useasti omistajaa. Viimeiset vuodet se on toiminut hotellina. Linna on myytävänä 4 200 000 € hintaan.
Silmänräpäys

Juoni

Äärimmäisen älykäs opiskelija Seth Border huomaa omaavansa uskomattoman kyvyn: hän alkaa nähdä monia mahdollisia tulevaisuudenkuvia vain muutamissa sekunneissa, ja tällä tavoin hän voi valita monesta tulevaisuudesta parhaan. Samaan aikaan saudiprinsessa Miriam pakenee pakkoavioliittoa Yhdysvaltoihin. Siellä Miriam törmää Sethiin, joka pelastaa hänet takaa-ajajiltaan. Tunteet ja vakaumukset joutuvat koetukselle seikkailussa, jossa molempien henki on vaarassa.
Mika Ebeling

Mika Ebeling (s. 21. elokuuta 1964) on suomalainen kristillisdemokraattien poliitikko, teologian maisteri ja shakinpelaaja. Hän työskentelee pastorina Helsingin Evankelisluterilaisessa Kansanlähetyksessä ja on maininnut uskon elämänsä tärkeimmäksi asiaksi. Vuoteen 1995 saakka hän toimi Suomen Kristillisen Liiton Nuorten puheenjohtajana.

Politiikka

Ebeling on ollut Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä vuodesta 1997. Hänet valittiin valtuustoon jälleen vuoden 2008 vaaleissa. Lisäksi hän toimii kaupungin joukkoliikennelautakunnan varapuheenjohtajana. Hän on kristillisdemokraattien puoluevaltuuston jäsen.
Vuonna 2002 kristillisdemokraattien Helsingin piirihallitus ei kelpuuttanut häntä ehdokkaaksi vuoden 2003 eduskuntavaaleihin.

Näkemyksiä

Ebeling tunnetaan aborttilain vastustajana sekä homoseksuaalisuutta jyrkästi kritisoivista lausunnoistaan. Toukokuussa 2010 Ebeling teki esityksen, että kaupunginvaltuusto palauttaisi uudelleen valmisteltavaksi aloitteen, jossa esitettiin Helsingin osallistumista vuoden 2010 Pride-tapahtumaan. Puheenvuorossaan Ebeling sanoi, että ”homoseksuaalinen elämäntapa on luonnotonta eikä siinä ole mitään ylpeilemisen aihetta”. Hän on abortin vastaisen järjestön Pro Life Suomi ry:n varapuheenjohtajana.

Kantelu

Tammikuussa 2014 Ebeling lähetti noin sadalle ihmiselle sähköpostiviestin, jossa hän mainitsee nimeltä useita "haureellisia". Kansanlähetykseen kuuluville seurakuntalaisille lähettämässään viestissä Ebeling puhuu etunimet ja sukulaisuussuhteet mainiten kahdesta sukulaisestaan, jotka elävät avoliitossa puolisoidensa kanssa. Hän pyysi seurakuntalaisia rukoilemaan näiden vuoksi, koska "yhdelläkään haureellisella ei ole perintöosaa Kristuksen ja Jumalan valtakunnassa". Ebelingin viesti aiheutti sosiaalisessa mediassa keskustelua yksityisyydensuojasta, kanssaihmisten tuomitsemisesta ja taivasosuuksien jakamisesta maan päällä. Oulun hiippakunnan tuomiokapituliin tuli huhtikuussa 2015 vireille kantelu, joka koski Ebelingin toimintaa pappina, ja marraskuussa 2015 tuomiokapituli ohjeisti Ebelingiä sähköpostista ja totesi, että ”papin on toimittava siten, ettei hänen toimintaansa missään olosuhteissa koeta painostukseksi tai hengelliseksi väkivallaksi”. Lisäksi tuomiokapituli kehotti häntä "jatkossa muistamaan, että papilta odotetaan kunnioittavaa ja pastoraalista suhtautumista seurakuntalaisiin ja heidän elämänsä kysymyksiin". Päätöksen mukaan Ebelingin sähköpostiviesteissä haureelliseksi nimeäminen oli viestien Kuukauden rukousaihe -osiossa.

Shakkimenestys

Shakinpelaajana Ebeling on FIDE-mestari (FM) ja vuoden 1987 shakin Suomen-mestari ja vuoden 1990 kirjeshakin Suomen-mestari. Hän on myös valmentanut shakissa nuorten MM-joukkuetta.
Vapaastilentävä lennokki

Vapaastilentävä lennokki on lennokki, joka lentää ilman lennättäjän suoraa ohjausta. Lentoa on tosin mahdollista jossain määrin hallita ja rajoittaa peräsimen poikkeuttamisella ja erilaisilla laipoilla.

Vapaastilentävät lennokit Suomessa

Virallisten FAI-luokkien lisäksi Suomessa on useita kansallisen tason vapaastilentävien lennokkien luokkia. Näistä esimerkkeinä voidaan mainita peruslennokki-luokka (sisäkumimoottorilennokit) sekä Olavi Lumeksen perustamat, Junior Siipien ylläpitämät Toka- ja F1AX-luokat.
Suomalaiset Aarne Ellilä ja Mikko Sulkala voittivat ulkokumimoottorilennokkien Wakefield Cupin (F1B) yhteensä kolme kertaa vuosina 1949, 1950 ja 1967.
30. helmikuuta

30. helmikuuta on säännönvastainen päivämäärä, koska helmikuussa on yleensä vain 28 päivää ja karkausvuosina 29 päivää. Joissakin maissa on päivää kuitenkin jouduttu viettämään kalenterin tasaamisen vuoksi.

Ruotsalainen kalenteri

Ruotsissa päätettiin vuonna 1699 siirtyä gregoriaaniseen kalenteriin siten, että vuodesta 1700 alkaen jätettäisiin karkauspäivät pitämättä aina vuoteen 1740 asti (niin sanottu ruotsalainen kalenteri). Siten maaliskuussa 1740 oltaisiin gregoriaanisessa kalenterissa, mutta toisaalta 40 vuoden ajan käytettäisiin kalenteria, joka poikkeaisi kaikista muista maista. Lisäksi tuo poikkeama ei olisi vakio vaan muuttuisi neljän vuoden välein.
Niinpä vuonna 1700 ei ollut karkauspäivää. Kalenteriuudistus jäi toteuttamatta suuren Pohjan sodan sytyttyä, joten vuosina 1704 sekä 1708 pidettiin karkauspäivä tavalliseen tapaan. Tammikuussa 1711 kuningas Kaarle XII päätti, että valtakunta palaa juliaaniseen kalenteriin vuonna 1712 liittämällä helmikuun loppuun ylimääräisen karkauspäivän (1712 olisi muutenkin ollut karkausvuosi). Helmikuun 1712 kalenterissa on siis karkauspäivä 24.2. ja ”Tilökelsedag” 30.2.

Muut kalenterit

Astronomimunkki Johannes de Sacrobosco kirjoitti 1200-luvulla, että helmikuussa olisi ollut karkausvuosina 30 päivää Julius Caesarin kalenteriuudistuksen jälkeen. Myöhemmin keisari Augustus olisi lyhentänyt helmikuuta yhdellä päivällä, jotta Augustuksen mukaan nimetyssä elokuussa olisi yhtä monta päivää kuin Caesarin mukaan nimetyssä heinäkuussa. Sama käsitys esiintyy useissa 1900-luvunkin tietokirjoissa, mutta se on todettu virheelliseksi.
Neuvostoliitto esitteli vuonna 1929 rinnakkaisen vallankumouskalenterin, jossa vuosina 1930 ja 1931 oli helmikuussa 30 päivää.
Maailmankalenterissa, tunnetussa kalenteriehdotuksessa, helmikuussa on 30 päivää.
Sfakiá

Historia

Kreetan jouduttua osaksi Osmanien valtakuntaa, muutti vuoristoihin paljon ihmisiä. Vuoristoista he sitten kapinoivat osmaneita vastaan. Ensimmäinen suurempi kapina järjestettiin vuonna 1770 Sfakiássa laivanvarustaja Daskalogiánniksen johdolla. Daskalogiánniksen oli tarkoitus saada apua venäläisiltä, joiden oli tarkoitus harhauttaa osmaneita toisaalla. Apua ei tullut, joten osmanit kukistivat kapinan ja Daskalogiánnis tapettiin. Tämän seurauksena Sfakiá joutui joksikin aikaa osmanien vallan alle.
Vastarintajohtajat julistivat Kreetan itsenäiseksi Sfakiássa vuonna 1866. Egyptiläisjoukot kuitenkin murskasivat kansannousun, joka sittemmin päättyi Arkádin luostarin ruutivaraston räjäyttämiseen ja joukkoitsemurhaan.
Sfakián väkiluku on aikoinaan ollut kymmeniä tuhansia, mutta nykyään asukkaita on vajaa 2 500. Suuret luvut selittyvät Sfakián eristyneellä sijainnilla, joka toi turvaa levottomina aikoina.

Sfakiálaiset

Sfakiálaiset sanovat olevansa suoraan doorilaisten jälkeläisiä. He ovatkin muista kreetalaisista poiketen useasti vaaleahiuksisia, pidempiä ja joillain on jopa siniset silmät. Sfakiálaiset tunnetaan koko Kreetalla vapautensa puolustajina.
»He (sfakiálaiset) elävät ilman puolustusvarustuksia. He eivät koskaan kylvä, sillä maa on kuivaa. He elävät hakkaamalla sypressejä ja paimentamalla vuohia. He ovat luonnostaan julmia sodassa ja liikkuvat vuorilla ihmeteltävällä nopeudella. Vielä 110-vuotiaina he kulkevat vuohiensa perässä vuorten huipuilla. Viinin sijasta he juovat vuohenmaitoa ja lähes kaikki ovat terveitä elämänsä loppuun asti»
(kirjoitti Cristoforo Buondelmonti vuonna 1415 matkakertomuksessaan, suom. Merja Tuominen-Gialitaki.)
Osa sfakiálaisista harjoitti aikoinaan merenkulkua, johon kuului myös merirosvousta. Loput sfakiálaiset puolestaan hoitivat lampaita ja ryöstelivät Kreetaa kulloinkin hallinneiden valloittajien viljavarastoja. Yhä nykyäänkin sfakiálaiset kokevat esivallan vastustajana. Esimerkiksi kunnassa on rekisteröimättömiä autoja ja poliisiasemat ovat pelkästään kulisseja.
Aikoinaan verikosto oli hyvin yleinen Sfakián alueella. Sen pelossa kokonaisia kyliä muuttui asumattomiksi 1900-luvun alkupuolella.
Carlos Lleras Restrepo

Varhainen elämä

Lleras opiskeli La Salle-Instituutissa ja Universidad Nacional de Colombiassa. Hän suoritti oikeustieteellisen tutkinnon vuonna 1930.

Poliittinen ura

Lleras tuli mukaan politiikkaan jo nuorena. Vuonna 1929, hän edusti liberaalipuoluetta Apulon konventissa. 21-vuotiaana hän pääsi Kolumbian Liberaalipuolueen keskuskomitean jäseneksi. 
Lleras pyrki Kolumbian presidentiksi ensimmäistä kertaa vuonna 1944, mutta hävisi. Myöhemmin, 27. marraskuuta, vuonna 1965, hän pääsi liberaalipuolueen ehdokkaaksi, ja sai  konservatiivipuolueen tuen.  Näin hänestä tuli "Kansallisen Rintaman" virallinen ehdokas, joka  voitti vaalit vuonna 1966. 
Presidenttikautensa jälkeen Lleras perusti poliittisen lehden "Nueva Frontera" ja toimi sen kustantajana.
Paratiisin lapset

Vastaanotto

Paratiisin lapset sai valtaosin murskaavat arvostelut ensi-iltakriitikoilta. Helsingin Sanomissa Mikael Fränti sanoi, ettei Mollbergin komedia ole lainkaan hilpeä tai hauska. Ilta-Sanomien Tarmo Poussun mielestä elokuvan ”henkilöt pukeutuvat mauttomasti, puhuvat teennäisesti ja jahkailevat loputtomiin”. Iltalehden Olli Manninen sanoi jo otsikossa elokuvan olevan ”fiasko”. Keskisuomalaisessa Jarmo Valkola kirjoitti, että ”Paratiisin lapset on täynnä monenlaista oivallusta ja kuvallisia ja äänellisiä vastapareja”.
Vastineeksi pääkaupungin lehtien heikkoihin arvioihin Mollberg julkaisi Helsingin Sanomissa isona maksettuna ilmoituksena Jarmo Valkolan myönteisen arvion Keskisuomalaisesta. Katsojamäärät jäivät kuitenkin niin pieniksi (yhteensä alle 3 000), että Ilta-Sanomat sai aiheen lööppiin ”Mollbergin elokuva teki historiaa: teatteriin ei tullut yhtään katsojaa!”
Dahadajevin piiri

Dahadajevin piiri (ven. Дахадаевский райо́н, Dahadajevski raion, dargiksi Дахадаевла район, Dahadajevla raion) on kunnallinen itsehallintoalue Dagestanin tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 1 450 neliökilometriä. Asukkaita on 37 600 henkeä (vuonna 2009).
Dahadajevin piiri sijaitsee Dagestanin kaakkoisosan vuoristoseudulla. Pohjoisessa se rajoittuu Akušan, koillisessa Sergokalan, kaakossa Kaitagin, lounaassa Agulin ja luoteessa Kulin piireihin. Nimensä piiri on saanut vuonna 1918 ammutun bolševikkijohtajan Magomed-Ali Dahadajevin mukaan.
Piiriin kuuluu Kubatšin kaupunkimainen taajama ja 25 kylähallintoa. Kaikkiaan asutuskeskuksia on 66. Hallinnollinen keskus on Urkarahin kylä. Asukkaista 99,1 % on dargeja ja 0,8 % lakeja. Kubatšissa ja sen lähikylissä puhutaan kubatšia, jota pidetään yleensä dargin murteena, mutta toisinaan myös itsenäisenä kielenä.
Tärkeimmät elinkeinot ovat karjanhoito sekä viljakasvien ja viinirypäleiden viljely. Kubatšissa on taide-esineitä valmistava tuotantolaitos. Myös matkailua on pyritty kehittämään. Piirin ongelmia ovat korkea työttömyys ja järjestäytynyt rikollisuus.
Seudun ainutlaatuisen luonnon lisäksi nähtävyyksiin kuuluvat pronssikautiset kalliomaalaukset sekä vuoristokylien keskiaikainen arkkitehtuuri kivirakennuksineen, moskeijoineen ja vartiotorneineen.
Paikallislehtenä ilmestyy darginkielinen Šila gjamru ('Maaseudun elämä').