Pentti Arajärvi

Koulutus ja ura

Arajärvi kirjoitti ylioppilaaksi Ressun lukiosta vuonna 1967 ja aloitti samana vuonna opintonsa Helsingin yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa. Hän valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1972. Vuosina 1977–1978 Arajärvi oli Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan puheenjohtaja. Lisensiaatiksi hän valmistui vuonna 1996 ja väitteli tohtoriksi vuonna 2003. Arajärven väitöskirja käsitteli toimeentuloturvan oikeellisuutta.
Vuosina 1972–1984 Arajärvi työskenteli opetusministeriön virkamiehenä. Tutkija Jari Leskisen mukaan Arajärvi järjesti opetusministeriön virkamiehenä 1970-luvulla rahoitusta skandaalin synnyttäneelle Pirkkalan opetusmenetelmäkokeilulle Vuosina 1984–2000 eduskunnan sosiaali- ja talousvaliokunnan sihteerinä ja valiokuntaneuvoksena. Halosen presidenttikaudella Arajärvi oli Kelan johtava tutkija vuosina 2000–2002. Arajärvi on toiminut selvitysmiehenä useissa sosiaalipoliittisissa kysymyksissä koskien toimeentuloturvaa (1997–1998), aikuiskoulutusta (2003), kansalaisjärjestöjen toimintaa (2006) ja maahanmuuttajien työllistymistä ja kannustinloukkuja (2008).
Arajärvellä on sosiaalioikeuden dosentuuri Helsingin yliopistossa. Vuosina 2003–2006 hän toimi Joensuun yliopiston osa- ja määräaikaisena sosiaalioikeuden professorina ja samassa tehtävässä Itä-Suomen yliopistossa vuosina 2006–2011. Maaliskuussa 2012 Arajärvi aloitti sosiaalioikeuden määräaikaisen, vuoden 2015 loppuun jatkuvan professuurin Helsingin yliopistossa. Hän on kirjoittanut useita teoksia.

Poliittinen ura

Arajärvi on ollut SDP:n jäsen vuodesta 1970. Hän toimi Helsingin kaupungin koululautakunnan jäsenenä vuosina 1989–1992 ja opetuslautakunnan varapuheenjohtajana 1993–2000.
Maaliskuussa 2012 Arajärvi ilmoitti pyrkivänsä Helsingin kaupunginvaltuustoon vuoden 2012 kunnallisvaaleissa. Hänet valittiin valtuustoon 3 682 äänellä, mikä oli vaalipiirin kuudenneksi suurin äänimäärä. Hän oli ehdolla myös kevään 2015 eduskuntavaaleissa ja sai 3 107 ääntä, mutta ei tullut valituksi.

Suomen tasavallan presidentin puoliso

Arajärvestä tuli Suomen tasavallan presidentin puoliso vuonna 2000, kun hänen avopuolisonsa, ulkoministeri Tarja Halonen valittiin presidentiksi. Arajärven ja Halosen parisuhde oli alkanut jo vuonna 1985, mutta vielä vuoden 2000 presidentinvaalien aikana he asuivat erillisissä osoitteissa: Mäntyniemi oli heidän ensimmäinen virallinen yhteinen kotinsa.
Arajärvi ja Halonen avioituivat 26. elokuuta 2000. Paikalla oli vihkijän lisäksi ainoastaan Tarja Halosen tytär Anna Halonen sekä Pentti Arajärven poika edellisestä liitosta. Edellisen kerran istuvan presidentin häitä oli vietetty 80 vuotta aiemmin vuonna 1920, kun K. J. Ståhlberg ja Ester Hällström avioituivat.
Arajärvi jatkoi puolisonsa presidenttikauden aikana työtään tutkijana ja eduskunnan virkamiehenä, mutta osallistui myös edustustehtäviin. Arajärvi on jälkikäteen kertonut kärsineensä presidentin puolisona toimimisen aiheuttamasta vapaudenmenetyksestä ja sosiaalisesta paineesta.
Tasavallan presidentin puolisona Arajärveä puhuteltiin tohtoriksi väittelemiseen saakka valiokuntaneuvos Arajärvenä ja vuoden 2003 jälkeen tohtori Arajärvenä.

Kunnianosoitukset ja luottamustehtävät

Vuonna 1989 Arajärvelle myönnettiin Suomen Leijonan ritarikunnan I luokan ritarin kunniamerkki. Vuonna 2000 hän sai Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan suurristin.
Stadin Slangi ry. valitsi Arajärveen vuoden 2009 Stadin Kundiksi Helsinki-päivänä 12. kesäkuuta 2009.
Arajärvellä on useita luottamustehtäviä. Hän on muun muassa Lastensuojelun Keskusliiton hallituksen puheenjohtaja, Suomen Aivosäätiön valtuuskunnan puheenjohtaja ja Suomen Mielenterveysseuran liittohallituksen puheenjohtaja. Koripalloa koulupojasta lähtien pelannut Arajärvi toimi vuosina 2006–2007 Suomen Koripalloliiton puheenjohtajana.

Yksityiselämä

Arajärven vanhemmat olivat lastenpsykiatri ja professori Terttu Arajärvi sekä varatuomari Tauno Arajärvi. Arajärvellä on poika aiemmasta liitostaan.
Arajärvi on useana vuonna osallistunut Jukolan viestiin Linnankiertäjien joukkueessa.