Joutsan Joutopäivät

Joutsan Joutopäivät on valtakunnallisesti tunnettu kesäjuhla, joka järjestetään Joutsassa aina heinäkuun alkupuolella. Aiempina vuosina Joutopäivillä oli vakiintunut ajankohtansa heinäkuun toisena viikonloppuna, mutta vuodesta 2013 alkaen Joutopäiviä on vietetty heinäkuun ensimmäisenä viikonloppuna. 
Joutopäivät on ajoitettu entisajan heinäteon alkamisajankohtaan. Aiempina vuosina Joutoravit, kyläkuntien välillä käydyt tukkilaiskisat sekä erilaiset perinnenäytökset olivat suosittuja ja omaleimaisia. Perinnenäytöksissä valmistettiin esimerkiksi sahtia, hiiliä tai tervaa. Nykyään Joutopäivillä on vähemmän perinteeseen ja paikallishistoriaan liittyviä ohjelmia. Sen sijaan viihdetapahtumien rooli kasvoi 1990-luvulla, ja ne muodostavat nykyisin Joutopäivien tärkeimmän ohjelmarungon. Suosituimpia tapahtumia vuosien saatossa ovat olleet Joutorock, Ilta Talomuseolla ja JP-klubi. Näistä JP-klubi kuuluu Joutopäivien ohjelmaan edelleen. Paikallinen rock-musiikin yhdistys Rock-Mani-Ska ry järjestää JP-klubit Teboilin huoltoaseman Huttulan yhteydessä toimivassa baarissa. Joutopäivien urheilutapahtumia ovat Joutsan Pommin järjestämät Joutohölkkä ja aidolla luonnonlumella käytävä sprint-hiihtokilpailu.
Joutopäivien järjestäjänä on toiminut alun perin Joutsan kunta. Nykyään Joutsan Joutopäivien vetovastuu on paikallisilla yrityksillä, mutta myös paikalliset yhdistykset, etenkin Joutsan kotiseutuyhdistys, ovat aktiivisesti mukana järjestelyissä. Perinnejuoma sahti on ollut alusta asti mukana tavalla tai toisella, ja sitä myydään Joutopäivien anniskeluravintoloissa. Myyntisahti on viime vuodet ollut paikallista Joutsan Sahtia.
Myös Ylistarossa järjestetään kesäjuhla nimeltään Joutopäivät. Joutsan kunta on suojannut Joutopäivä-nimen. Mitään kahnausta näiden kesäjuhlien välillä nimenkäyttöoikeudesta ei kuitenkaan koskaan ole ollut.

Historia

Alun perin Joutopäivät oli maaseudun perinteitä vaaliva kotiseutujuhla. Joutsan talomuseon valmistumisen jälkeen Joutsan kotiseutuyhdistys oli järjestänyt museon vihkiäisjuhlan ja sen jälkeen vuosittain pitäjänjuhlan, jonka pohjalta kypsyi ajatus laajemman kotiseutujuhlan järjestämisestä. Tapahtumasta pidettiin "Joutsa-päivä" -kokous kevättalvella 1972, johon osallistui ihmisiä eri järjestöistä. Kokouksen jälkeen ryhdyttiin kyselemään kiertokirjeellä ideoita juhlaa varten. Joutsalainen pankinjohtaja Olavi Sihvo ehdotti tapahtuman nimeksi Joutsan Joutoviikkoa, joka muutettiin sittemmin muotoon Joutsan Joutopäivät. Tapahtumalle kaavailtu nimi herätti monenlaisia mielipiteitä, koska osa paikallisista oli tottunut mieltämään jouto-sanan negatiivisia ominaisuuksia kuvaavaksi sanaksi kuten kelvoton ja vetelehtivä. Jouto-sana on tuttu myös joutoajasta, joka tarkoittaa vapaa-aikaa ja lomaa ja siksi sen katsottiin sopivan hyvin kesätapahtuman nimeksi. 
Alkuvuosina Joutopäivien tapahtumat painottuivat paikallisuuteen, kulttuuriin ja kansanperinteeseen. Vuoden 1975 Joutopäivien juhlaesitelmöitsijä, akateemikko Kustaa Vilkuna totesi Joutopäivistä näin:

»Täällä on päästy Joutsa-keskeiseen toimintaan kotoisasti ja arvokkaan kepeästi siis hyvin alkuun alleviivaamaan joutsalaisuutta, kotiseudun ominaisleimaa. Jo näiden juhlien nimi "Joutsan Joutopäivät" on aidon kansanomainen, leppoisa ja ainoalaatuinen. Sen ympärille voidaan rakentaa sekä kevyttä että vakavaa, pohjana joutsalaisuus. Kun Joutsassa on perinteen parissa työskennellen päästy näin hyvin alkuun, niin työtä olisi perinteen elävöittämiseksi syytä jatkaa. Näiden Joutopäivien ohjelmassa on näytteitä perinteen parista harvinaisen runsaasti. Toivottavasti niistä tarttuu mieleemme pysyvästi sellaista, mikä kehottaa meitä jatkuvasti arvostamaan joutsalaisuutta ja itähämäläistä omaleimaisuutta tavoitteena koko Suomen kulttuuripääoman rikastuttaminen ja oma, henkinen ryhdikkyytemme.»