google/wiki40b huggingface dataset:
Itävaltalaisen koulukunnan suhdannevaihteluteoria

Väittämiä

Teorian mukaan pankit luovat virheinvestoinnin boomi-romahdus suhdannevaihtelun liiallisella ja kestämättömällä luotonlaajennuksella liiketoiminnoille ja yksittäisille lainanottajille. Tämän luotonluonti saa sen näyttämään ikään kuin investointia varten valmiiden "talletettujen varojen" tarjonta olisi lisääntynyt, vaikutuksen ollessa sama: investointitarkoituksia varten olevien varojen tarjonta lisääntyy ja korkoaste laskee. Pankki-inflaatio johtaa lainanottajia, lyhyesti sanottuna, harhaan uskomaan, että säästettyjen varojen (investoitavaksi valmiiden "lykättyjen" varojen allas) tarjonta on suurempi kuin todella on. Kun "säästettyjen varojen" allas kasvaa, yrittäjät investoivat "pidempään tuotantoprosessiin" eli pääomarakennetta pidennetään, erityisesti "korkeammille tasoille", kauimpana kuluttajasta. Lainanottajat ottavat heidän vastahankitut varat ja korottavat pääoman ja muiden tuottajien hyödykkeiden hintoja, mikä teoriassa stimuloi investoinnin siirtymistä kulutushyödykkeiden toimialoilta pääomahyödykkeiden toimialoille. Itävaltalaiset väittävät lisäksi, että tällainen muutos on kestämätön, ja täytyy kääntyä aikanaan. Huolimatta valtavirran todistelöydöistä päinvastaisesta, teorian kannattajat päättelevät, että mitä pidempään kestämätön siirtymä pääomahyödykkeiden teollisuudenaloille jatkuu, sitä väkivaltaisempi ja häiritsevä on välttämätön uudelleen sopeutumisen prosessi. Ollessaan samaa mieltä ekonomisti Tyler Cowenin kanssa, Bryan Caplan on todennut, että hän kiistää myös sen, "että keinotekoisesti stimuloiduilla investoinneilla olisi mitään taipumusta tulla virheinvestoinneiksi."
Yrittäjien pidempiaikaisten investointien pitämistä parempana voidaan näyttää graafisesti käyttämällä mitä tahansa diskontattua kassavirtamallia. Olennaisesti matalammat korkoasteet lisäävät tulevaisuudessa tulevien kassavirtojen suhteellista arvoa. Mallinnettaessa investointimahdollisuutta, jos korkoasteet ovat keinotekoisen matalia, yrittäjät johdetaan uskomaan, että tulevaisuudessa saatava tulo riittävästi kattaa heidän lähiajan investointikustannukset. Yksinkertaisin muodoin, investoinnit, joissa ei ole järkeä varojen 10 prosentin kustannuksella, tulevat toteuttamiskelpoisiksi vallitsevalla 5 prosentin korkoasteella (ja saattavat tulla mukaansatempaaviksi monille yrittäjille 2 prosentin vallitsevalla korkoasteella).
Ihmisten aikapreferenssit, joka on aste, johon he pitävät parempana ilmaista tulevaisuuden tyydytyksiä, määrittävät kulutuksen suhdetta säästämiseen tai investointiin. Täten, yhteiskunnan yksilöiden aikapreferenssit määrittävät puhdasta korkoastetta ja koron lopulliset markkina-asteet heijastelevat puhdasta korkoastetta plus tai miinus yrittäjyyden riskiä ja ostovoiman komponentteja.
Kuluttaja-asiamies

Kuluttaja-asiamies valvoo kuluttajan suojaksi säädetyn lainsäädännön noudattamista.  Kilpailu- ja kuluttajaviraston kuluttaja-asioiden vastuualueen ylijohtaja toimii kuluttaja-asiamiehenä. Tällä hetkellä ylijohtajana ja kuluttaja-asiamiehenä toimii Katri Väänänen.
Kuluttaja-asiamies voi siirtää ratkaisuvaltaa alaiselleen virkamiehelle asioissa, joissa lain soveltamiskäytäntö on vakiintunut sekä määrätä alaisensa virkamiehen käyttämään puhevaltaansa tai avustamaan kuluttajaa tuomioistuimessa.

Kuluttaja-asiamiehen tehtävät

Kuluttaja-asiamiehen keskeisenä tehtävänä on valvoa kuluttajansuojalain ja useiden muidenkin kuluttajan suojaksi säädettyjen lakien noudattamista. Valvonta kohdistuu erityisesti markkinoinnin ja sopimusehtojen sekä perinnän lainmukaisuuteen. Valvonnan tavoitteena on, että yritys lopettaa tai muuttaa lainvastaista markkinointiaan tai kohtuuttomia sopimusehtojaan.
Kuluttaja-asiamies ei pääsääntöisesti käsittele yksittäisiä riita-asioita, joissa kuluttaja hakee hyvitystä tavaran tai palvelun virheestä. Näitä tapauksia käsittelevät kuluttajaoikeusneuvojat ja kuluttajariitalautakunta.
Kuluttaja-asiamies voi kuitenkin harkintansa mukaan avustaa kuluttajaa yksittäisen riita-asian hoitamisessa, jos sen ratkaisemisella on lain soveltamisen tai kuluttajien yleisen edun kannalta tärkeä merkitys tai jos kyse on tapauksesta, jossa elinkeinonharjoittaja ei noudata kuluttajariitalautakunnan päätöstä.
Kuluttaja-asiamies tekee myös esityksiä ja aloitteita lainsäädännön muuttamiseksi.

Kuluttaja-asiamiehen valvontakeinot

Kuluttaja-asiamiehen toiminnan ensisijaisena tavoitteena on saada lainvastaisesti toimiva yritys lopettamaan menettelynsä tai muuttamaan sitä vapaaehtoisesti.
Jos yritystä ei saada neuvottelemalla luopumaan lainvastaisesta menettelystä, kuluttaja-asiamiehen on tarvittaessa ryhdyttävä asian edellyttämiin pakkotoimiin tai saatettava asia tuomioistuimen käsiteltäväksi. Käytännössä näissä tilanteissa tulee kyseeseen uhkasakolla tehostetun kiellon määrääminen. Kieltoasian ratkaisee markkinaoikeus kuluttaja-asiamiehen tekemän hakemuksen perusteella. Markkinaoikeus voi antaa kiellon myös väliaikaisena, jolloin se on voimassa, kunnes asia on lopullisesti ratkaistu.
Kuluttaja-asiamies voi itse määrätä kiellon asiassa, joka ei ole lain soveltamisen kannalta tai muuten merkitykseltään huomattava. Kielto raukeaa, jos yritys ilmoittaa annetussa määräajassa vastustavansa kiellon määräämistä.
Aiemmin kuluttaja-asiamiehenä ovat toimineet Antti Neimala, Päivi Hentunen, Marita Wilska, Erik Mickwitz ja Gerhard af Schulten.
Khatškar

Khatškar (arm. խաչքար) eli ristikivi on Armeniassa ja armenialaisten asuttamilla alueilla tavattava, useissa erilaisissa paikoissa oleva kivi, joita on tehty keskiajalta asti. Khatškar on steela, johon on tavallisesti veistetty kasviornamentteja ja keskellä on Armenian risti. Kivessä voi olla jalusta ja korniisi.
Khatškarit toimivat jumalanpalveluksen kiinnekohtana, muistokivinä ja reliikkeinä jotka ylläpitävät viestintää maallisen ja pyhän välillä. Khatškarit voivat olla noin 1,5 metriä korkeita ja niiden keskiosassa on usein ornamentaalisesti kaiverrettu risti, jonka alapuolella on auringon tai ikuisuuden kehän symboli. Kiveen voi olla kaiverrettu myös kasviornamenttiaiheita, sekä pyhimysten tai eläinten kaiverruksia. 
Khatškareita on tuhottu eri aikoina. Arvioidaan, että niitä olisi Armeniassa jäljellä noin 50 000 kappaletta. Vuodesta 2010 khatškarit ovat olleet Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luettelossa.
Khatškareita kaivertavat ja veistävät käsityöläiset Armeniassa tai Armenian diasporan yhteisöissä. Tekemiseen liittyvät käsityötaidot välittyvät suvuissa mestareilta oppipojille opettamalla perinteisiä menetelmiä, kuvioita, paikallisia eroja sekä yksilöllisiä improvisaatioita rohkaisten. Khatškarit tehdään tavallisesti käyttämällä paikallista kiveä, tuffia. Niitä veistetään käyttäen talttaa, stanssia, teräviä kyniä ja vasaroita. Kaiverrukset hiotaan käyttämällä hienoa hiekkaa. Pienet murtumat ja karkeat pinnat poistetaan savimuotilla tai liuskekivellä, jonka jälkeen ne maalataan.
Valmistunut khatškar nostetaan pystyyn pienen uskonnollisen seremonian kera. Khatškarin uskotaan omaavan pyhiä voimia sen siunaamisen ja voitelemisen jälkeen ja tarjoavan apua, suojelua, voittoja, pitkää elämää, muistamista ja meditaatiota sielun pelastukseksi. Yli 50 000:lla Armenian khatškarilla on jokaisessa oma kuvionsa, eikä kahta samanlaista ole.

Uhanalaiset khatškarit

Historiallisessa Armeniassa ja sitä ympäröivillä seuduilla tehdyistä khatškareista on suuri osa on nykyisin Turkin, Azerbaidžanin ja osittain Georgian ja Iranin alueilla. Khatškareita on hävitetty systemaattisesti Turkissa, ja vain muutamia on jäljellä. Näitä ei ole luetteloitu, eikä valokuvattu kunnolla. Sen takia on vaikea nykyistä tilannetta on vaikea seurata. Eräs dokumentoitu esimerkki on armenialainmen hautausma Julfassa, Azerbaidžanissa.
Erään lähteen mukaan khatškareita tuhotaan, laiminlyödään tai siirretään Armeniassa. Näiden khatškareiden siirtämiseen johtaviksi syiksi on mainittu koristelu, uusien pyhien paikkojen luominen, tai tilan löytäminen uusille hautapaikoille.
Azerbaidžanin hallitus on kieltänyt väitteet siitä, että Azerbaidžanin armeija olisi murskannut khatškareita moukareilla Nahitševanin autonomisella alueella joulukuussa 2005.
Michael McDonald (näyttelijä)

Michael James McDonald (s. 31. joulukuuta 1964) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko, joka tunnetaan parhaiten komediasarjasta Mad Tv. Hän liittyi ohjelman näyttelijäkastiin vuonna 1998 ja lähti ohjelmasta kymmenennen kautensa jälkeen, vuonna 2008. Hän on sarjassa pisimpään näytellyt näyttelijä ja hän on luonut joitakin ohjelman tunnetuimmista hahmoista.
Jukka Liedes

Jukka Antero Liedes (s. 7. syyskuuta 1946 Helsinki) on suomalainen opetus- ja kulttuuriministeriön entinen virkamies. Koulutukseltaan hän on oikeustieteen kandidaatti. Hän jäi eläkkeelle vuonna 2014.
Ennen siirtymistään virkamieheksi 1980-luvulla Liedes toimi muun muassa Teoston juristina. Vuonna 1991 hän sai Suomen Ääni- ja kuvatallennetuottajat ÄKT ry:n Erikois-Emma-palkinnon. Vuonna 1998 Liedes valittiin Maailman henkisen omaisuuden järjestön (WIPO, World Intellectual Property Organization) tekijänoikeuskysymyksiä käsittelevän komitean puheenjohtajaksi. Liedes toimi WIPO:n tekijänoikeustapaamisissa puheenjohtajana jo 1980-luvun puolivälistä saakka. Hänet oltiin lähellä valita WIPO:n pääjohtajaksi 1990-luvulla.
Liedes toimi kulttuuriministerin alaisen viestintäkulttuuriyksikön päällikkönä opetusministeriössä ja osallistui opetusministeriön asettamaan tekijänoikeustyöryhmään (1. tammikuuta 2004 – 31. joulukuuta 2005), joka valmisteli hallituksen esityksen kulttuuriministeri Tanja Karpelalle Suomen tekijänoikeuslainsäädännön muuttamiseksi (HE 28/2004 vp eli niin kutsuttu Lex Karpela). Liedes edusti opetusministeriötä myös tekijänoikeusjärjestö Gramexin Esittävän Säveltaiteen Edistämiskeskuksessa (ESEK).
Liedes nousi Suomessa ristiriitaiseen julkisuuteen, kun muun muassa ravintola-alan Suurtalousuutiset-lehti ja Tietokone-lehti kertoivat hänen mahdollisesta jääviydestään tekijänoikeuslain valmistelussa. Liedes oli kohua herättäneen tekijänoikeuslakiesityksen päävalmistelija. Liedeksen toiminnasta ja asemasta tehtiin vuonna 2005 useita kanteluja eduskunnan oikeusasiamiehelle. Apulaisoikeusasiamies Jukka Lindstedt antoi lokakuussa 2007 päätöksen, jossa piti Liedeksen toimintaa ongelmallisena.
Tillikirva

Koko ja ulkonäkö

Tillikirvaa on vaikea erottaa muista Cavariella-suvun kirvoista. Siivettömät yksilöt ovat melko litteitä, muodoltaan pitkänomaisen soikeita ja väriltään kellanvalkoisesta vaaleanvihreään. Selkäpuolella jaokkeissa erottuu selviä kitiinikilpiä, jotka ovat keskiviivan kohdalla katkenneet. Tuntosarvet ovat vain vajaa puolet ruumiin pituudesta ja niiden kärjessä oleva uloke on noin 0,85–1,5 kertaa sarven 6. jaokkeen tyviosan pituinen. Takaruumiin kärjessä oleva cauda on melko tylppä. Vaharauhasputket ovat noin kaksi kertaa caudan pituiset ja kärkiosastaan pullomaisesti laajentuneet. Takaruumiin 8. jaokkeessa on kolmiomainen uloke (supracaudal process), joka on pituudeltaan 0,75–1,05 kertaa caudan pituinen ja josta kasvaa lähekkäin kaksi karvaa. Siivettömillä yksilöillä uloke on suurempi kuin siivellisillä. Siivekkäillä yksilöillä pää ja keskiruumis ovat ruskeat ja takaruumiin alkupäässä on tummat poikkivyöt, jotka saattavat yhtyä tummaksi laikuksi. Laji on pienikokoinen ja sen ruumiin pituus on 1,5–2,8 mm.
Kromosomiluku 2n=10.

Levinneisyys

Tillikirvan levinneisyys on lähes maailmanlaajuinen. Suomessa lajia on tavattu Ahvenanmaalta Lappiin saakka.

Elinympäristö ja elintavat

Lajilla tapahtuu isäntävaihto eli monille kirvalajeille tyypillinen siirtyminen ravintokasveilta toisille. Keväällä tillikirvan primääri-isäntäkasveina toimivat ovat erilaiset pajut. Alkukesällä siivelliset kirvat lentävät erilaisiin sekundääri-isäntinä toimiviin sarjakukkaiskasveihin, joilla ne elävät kolonioina kasvien lehdillä ja kukinnoissa. Näistä sekundääri-isännistä taloudellisesti merkittävä on erityisesti porkkana, mutta tärkeitä isäntiä ovat myös esimerkiksi tilli, persilja, selleri ja fenkoli sekä monet luonnonvaraiset lajit. Osa kirvoista siirtyy kuitenkin vain pajuista toisiin. Lämpimässä ilmastossa kirvat voivat lisääntyä neitseellisesti sarjakukkaisilla ympäri vuoden ilman isäntäkasvin vaihtoa. Syksyllä kirvat palaavat pajuille, joilla tapahtuu suvullinen lisääntyminen.
Tillikirva levittää ainakin 15 kasvien virustautia.

Ravintokasvit

Tillikirvan primääri-isäntiä ovat pajut (Salix), etenkin salava (Salix fragilis) ja valkosalava (Salix alba), ja sekundääri-isäntiä luonnonvaraiset ja viljellyt sarjakukkaiskasvit (Apiaceae).
Allosteerinen säätely

Biokemiassa allosteerinen säätely tarkoittaa entsyymin tai proteiinin säätelyä siten, että spesifinen efektorimolekyyli sitoutuu proteiinin allosteeriseen kohtaan eli kohtaan, joka tarkoittaa jotain muuta kohtaa kuin proteiinin aktiivinen kohta. Efektoreja, jotka lisäävät proteiinin aktiivisuutta, kutsutaan allosteerisiksi aktivaattoreiksi. Proteiinin aktiivisuutta alentavia efektoreja kutsutaan allosteerisiksi inhibiittoreiksi. Termi allosteerinen tulee kreikan kielen sanoista allos, "toinen" ja steerinen, "muoto", joka viittaa säätelykohtaan, joka on muu kuin proteiinin aktiivinen kohta. Allosteerinen säätely on hyvä esimerkki takaisinkytkentä -säätelystä.

Allosteerisen säätelyn muodot

Suurin osa allosteerisistä vaikutuksista voidaan selittää MWC mallilla (kehittäjät Monod, Wyman ja Changeux) tai jaksoittaisella mallilla (kehittäjät Koshland, Nemethy ja Filmer). Molemmat mallit sanovat, että entsyymin alayksiköt esiintyvät yhdessä tai kahdessa konformaatiossa, jännittyneessä (T) tai vapautuneessa (R) ja että vapautuneet alayksiköt sitoutuvat substraattiin paremmin kuin jännittyneet. Nämä kaksi mallia eroavat toisistaan eniten sen suhteen, kuinka ne olettavat alayksikköjen interaktoivan ja millaisissa suhteissa alayksiköt esiintyvät entsyymissä.

MWC malli

MWC mallia, jota usein kutsutaan myös symmetriamalliksi, selittää entsyymin alayksiköiden kiinnittyvän siten, että niiden konformaatiomuutokset vaikuttavat kaikkiin muihinkin alayksiköihin. Näin kaikkien alayksiköiden on esiinnyttävä samassa konformaatiossa.

Allosteerinen aktivaatio

Allosteerinen aktivaatio tapahtuu, kun yhden entsyymin tai proteiinin substraatin sitoutuminen yhteen sitoutumiskohtaan lisää substraattien sitoutumista muihin sitoutumiskohtiin. Happimolekyylien sitoutuminen hemoglobiiniin on esimerkki allosteerisestä aktivaatiosta: Yhden happimolekyylin sitoutuminen yhteen alayksikköön lisää hapen sitoutumista muihin alayksikköihin. Hemoglobiinin tapauksessa happi on sekä substraatti että efektori. Allosteerinen eli "muu" kohta on hemoglobiinin kyseessä ollen happea sitovan alayksikön aktiivinen kohta eli hemiryhmä ja sen rautaioni.
Sähkötuoli odottaa

Tuotanto ja vastaanotto

Rikostarinaa Sähkötuoli odottaa valmisteltiin samaan aikaan kuin Langin edellistä elokuvaa Huulipunamurhaaja. Lang oli mukana elokuvan käsikirjoituksen luomisessa Douglas Morrow'n kanssa. Elokuva perustuikin Morrow'n ideaan.
Elokuvan kuvaukset olivat vaikeat. Lang oli kyllästynyt taistelemaan tuottajia ja näyttelijöitä vastaan, ja toinen pääosanesittäjä Dana Andrews kärsi alkoholismista ja oli usein krapulassa, minkä takia kuvauksia ei pystytty aloittamaan vielä aamupäivällä. Tuottaja Bert E. Friedlob oli Huulipunamurhaajan aikana sallinut Langille melko vapaat kädet, mutta nyt hän oli koko ajan vaatimassa muutoksia.
Lang ei osallistunut elokuvan lopulliseen leikkaamiseen, vaan jätti tämän Gene Fowler Jr.:n vastuulle. Lang lähti viimeisten kuvausten jälkeen kuvauspaikalta ja haukkui tuottaja Friedlobin sekä kertoi, että ei halua enää olla missään tekemisissä Yhdysvaltain elokuvateollisuuden kanssa.
Lang vihasi elokuvaa, mutta Sähkötuoli odottaa menestyi silti kohtuullisesti.
Peter Hyams ohjasi elokuvasta uusintaversion, jonka keskeisimmissä rooleissa ovat Michael Douglas, Amber Tamblyn ja Jesse Metcalfe. Elokuva ilmestyi 2009.
Iso Petääjärvi

Maantietoa

Järven pinta-ala on 68 hehtaaria ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järvi jää kumpumaisen ylänköaluen mäkien väliin niin, että järven todellinen leveys on sen ulottuvuuksia pienempi. Järvi on suurimmillaan sen eteläosassa noin 400 metriä leveä. Eteläosassa järvi leviää myös kahdeksi lahdeksi Lakkarinpohjaksi, jossa sijaitsee myös Housulahti, ja Ahvenlahdeksi. Pohjoispäässä järvi haarautuu Sammalniemen takia kahdeksi lahdeksi, josta luoteeseen työnyvän pohjukassa sijaitsee salmi Vähään Petääjärveen. Järven rantoja jyrkentävät sen lähellä kohoavat korkeat mäet. Eteläpään itärannalla kohoaa Ahvenvuori 54 metrin korkeuteen ja sen rinteet päättyvät Ahvenlahden jyrkänteisiin. Myös järven keskivaiheilla nousee jyrkänteisiä ja kallioisia mäkiä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 7,7 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata. Seudun haja-asutus on rantojen rinteiden vuoksi keskittynyt rantojen läheisyyteen. Talouksia on seitsemän, joista maatiloja on mahdollisesti kolme. Rannoille on rakennettu yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14291 ja siitä haarautuvilta kyläteiltä. Petääjärven kylän muodostavat kummankin Petääjärven asutus.

Vedenlaatu

Järven vedenlaatua ei ole tutkittu, mutta sen sijaan Vähän Petääjärvessä kylläkin. Koska Iso Petääjärvi laskee Vähän Petääjärven kautta, kertoo alapuolisen järven tila myös yläpuolisen järven tilasta jotakin. Suurin osa Petääjärven kylän maanviljelyksestä sijaitsee Vähän Petääjärven rannoilla, niin Ison Petääjärven tila tulisi olla parempi kuin se on alajuoksulla. Vähä-Petääjärven veden laatu ja virkistyskäyttökelpoisuus ovat hyvät, joten niin ne ovat myös Isolla petääjärvellä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,2 metriä mpy.Järvi on valuma-alueensa latvajärvi, sillä siihen ei laske muiden järvien ojia. Järveen on ainoastaan johdettu muutama metsien ja pikkusuon kuivatusoja.

Historiaa

Vuoden 1957 peruskartassa järven rantoja ja myös mäkien rinteitä oli raivattu viljelyyn nykyistä enemmän. Nämä pellot tai niityt on nykyään metsitetty.
Anelma Järvenpää-Summanen

Anelma Järvenpää-Summanen, ent. Salo (s. 24. lokakuuta 1947 Parkano) on monialainen kirjailija, joka tradition pohjalta etsii kokeellisia ja uusia kerronnan tapoja. Hän nousi esiin yhtenä J. H. Erkon novellikilpailun voittajista 1976.
Pikkjärv (Kaarepere)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 56 ha (hehtaaria) ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä.  
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 56,0 m meren pinnan yläpuolella. Kaharoja, joka on padottu, laskee järven luoteispäähän. Samaan päähän laskee myös läpi järven virtaava Nava oja, jolla on myös patoalla (Pikkjärve paisjärv) hieman ylempänä. Koska Pikkjärv jää kahden mäenharjanteen väliin, ei muita merkittäviä ojia ole. Nava oja virtaa samaan suuntaan 7 kilometriä, missä se laskee Raigastveren järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 24,6 km² (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00135 km³ (kuutiokilometriä) eli 1,35 miljoonaa m³. Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä ka rinteden yläpuolella on peltomaata. Rannat ovat jyrkkiä ja rannat ovat metsäiset. Järven ohittaa lounaassa Tartton ja Jõgevan välinen maantie.

Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (viroksi Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu (viroksi keskmise karedusega kihistumata veega järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (viroksi makrofüüdijärv tai suurtaimerikas järv, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.

Luontoarvoja

Järvessä elää särki, ahven, hauki, lahna, suutari, ruutana ja allikkosalakka.
Kambodžan kansallinen yhtenäisyysrintama

Kambodžan kansallinen yhtenäisyysrintama (ranskaksi Front uni national khmer, FUNK) oli Lon Nolia vastustava kambodžalainen vastarintajärjestö. Sen perusti kuningas Norodom Sihanouk 5. toukokuuta 1970 ollessan maanpaossa Pekingissä. Se perusti maahan varjohallituksen, jonka nimeksi tuli Kambodžan kansallisen yhtenäisyyden kuninkaallinen hallitus (GRUNK) Aluksi rintamaan kuului sekä kuningasmielisiä että radikaaleja punaisia khmerejä, mutta vuoden 1973 loppuun mennessä kuningasmieliset oli siivottu pois johtotehtävistä.
Mestarien liigan kauden 2016–2017 pudotuspelit

Mestarien liigan kauden 2016–2017 pudotuspelit alkavat 14. helmikuuta ja päättyvät 3. kesäkuuta 2017 Millennium Stadiumilla Cardiffissa, Walesissa pelattavaan loppuotteluun, joka ratkaisee Mestarien liigan kauden 2016–2017 voittajan. Pudotuspelivaiheessa kilpailee yhteensä 16 joukkuetta.

Eteneminen

Pudotuspelien ensimmäiselle kierrokselle selvisivät lohkojen ensimmäiseksi ja toiseksi sijoittuneet, yhteensä 16 joukkuetta. Ensimmäisellä kierroksella samaan ottelupariin ei voi päästä kahta joukkuetta samasta maasta. Puolivälieristä lähtien arvonta on vapaa.
Pudotuspeleissä joukkue, joka johtaa kahden ottelun jälkeen otteluiden yhteistuloksen perusteella etenee seuraavalle kierrokselle. Jos pudotuspeleissä joukkueiden yhteistulos kahdesta ottelusta on tasan, eikä kumpikaan etene jatkoon vierasmaalisäännön turvin, pelataan yhteensä 30 minuutin jatkoaika, kaksi kertaa 15 minuuttia. Jos ottelu on edelleen tasan jatkoajan jälkeen, seuraa rangaistuspotkukilpailu. Myös jatkoajalla vierasmaalisääntö otetaan huomioon.
17. heinäkuuta 2014 UEFA:n hätäpaneelin pitämässä kokouksessa päätettiin, että venäläisiä eikä ukrainalaisia joukkueita voida arpoa samaan alkulohkoon maiden välisen poliittisesti epävakaan tilanteen johdosta.

Neljännesvälierät

Arvonta järjestettiin 12. joulukuuta 2016. Ensimmäiset osaottelut pelataan helmikuussa ja toiset osaottelut maaliskuussa 2017.

Puolivälierät

Arvonta järjestettiin 17. maaliskuuta 2017. Ensimmäiset osaottelut pelattiin 11. ja 12. huhtikuuta, ja toiset osaottelut 18. ja 19. huhtikuuta 2017.

Välierät

Arvonta järjestettiin 21. huhtikuuta 2017. Ensimmäiset osaottelut pelataan 2. ja 3. toukokuuta, ja toiset osaottelut 9. ja 10. toukokuuta 2017.