Suomalainen kodin taloustiede

Virka täytettiin kaksi kertaa

Maanviljelystalouden professori, vt. agraaripolitiikan professori Rurik Jonatan Pihkala (1875–1973) toimi kodin taloustieteen vt. professorina vuosien 1946–49 aikana. Tässä viranhoitotehtävässä häntä avusti syyslukukaudella 1946 maatalous- ja metsätieteiden tohtori Nils Christian Westermarck (1910–2002) ja vuosina 1947–49 filosofian maisteri Laura Maria Harmaja (1881–1954). Maisteri Harmajan avustustehtävä oli kauden loppupuolella nimellinen, sillä hän sairastui joulukuussa 1947 ja avustustehtävä siirtyi sijaisille. Tiedekunnan pöytäkirjojen mukaan sijaisina toimivat muun muassa filosofian lisensiaatti Elli Saurio ja kotitalousneuvos, filosofian tohtori Katri Helena Laine. Syyskuun lopussa 1948 professori Pihkala erosi maanviljelystalouden professorin virasta mutta vielä omasta virastaan eron saatuaan hän jatkoi kodin taloustieteen ylimääräisen professorin viran hoitamista ja kodin taloustieteen laitoksen esimiehenä toimimista.
Filosofian tohtori Elli Saurio nimitettiin kodin taloustieteen kiinteän ylimääräisen professorin virkaan 27. tammikuuta 1950. Nimityksen myötä tohtori Elli Sauriosta tuli ensimmäinen taloustieteelliseen professorin virkaan nimitetty nainen Suomessa.(Kervinen 2005) Ruotsinkielisen maanviljelystalouden professori Nils Westermarckin ehdotuksesta tohtori Saurio alkoi hoitaa kodin taloustieteen professorin virkaa jo kevätlukukauden 1950 alusta ja tiedekunta peruutti vt. kodin taloustieteen professori Pihkalalle antamansa viranhoitomääräyksen esittäen konsistorille, että myös maisteri Laura Harmajalle 22. tammikuuta 1947 annettu määräys sanotun viran hoitamisen avustamisesta peruutettaisiin. Professori Saurio vastasi kodin taloustieteen laitoksen toiminnasta käytännössä eläkkeelle jäämiseensä saakka. Tasavallan Presidentti myönsi 18. marraskuuta 1966 hänelle eron virastaan seuraavasta vuodenvaihteesta alkaen. Professori Saurion kuolinpäivä oli 26. joulukuuta 1966.
Kodin taloustieteen kiinteä ylimääräisen professorin virka jäi avoimeksi toisen kerran vuoden 1967 alusta professori Elli Saurion jäätyä eläkkeelle. Ruotsinkielisen maanviljelystalouden professori Nils Westermarck toimi o.t.o. kodin taloustieteen laitoksen vt. esimiehenä vuosina 1967–71. Professori Westermarckia viran hoidossa avustaneita henkilöitä olivat maatalous- ja metsätieteiden tohtori Maire Honkanen, dosentti Alma Annikki Suviranta, maatalous- ja metsätieteiden kandidaatit Sirkku Päivikki Hintsala ja Kerttu Eva-Liisa Oittila sekä valtiotieteiden kandidaatti Tuttu-Liisa Marjatta Kajatsalo. Maanviljelystalouden laitoksen yp. assistentti 1951–71, maatalous- ja metsätieteiden tohtori Maire Inkeri Honkanen (omaa sukua Tiinonen) toimi vuoden 1972 alusta lähtien kodin taloustieteen laitoksen esimiehenä kodin taloustieteen kiinteän ylimääräisen vt. professorin ominaisuudessa. Tohtori Honkanen nimitettiin mainitun professorinviran haltijaksi 1. syyskuuta 1972 alkaen. Eläkkeelle professori Maire Honkanen siirtyi syyslukukauden 1991 alusta lukien.

Laitoksen toimitilat

Huoneisto osoitteessa Kirkkokatu 4, johon kodin taloustieteen laitos syksyllä 1946 sijoitettiin, oli varsinaisesti maanviljelystalouden laitoshuoneisto (Helsingin yliopiston toimintakertomus 1946–47). Vuonna 1863 valmistunut kiinteistö Kirkkokatu 4 Kirkkokadun ja Meritullinkadun kulmauksessa purettiin 1970-luvulla mutta sen "sisartalo" Kirkkokadun vastakkaisella puolella on yhä jäljellä, tosin korotettuna. Kiinteistöstä Kirkkokatu 2 voi yhä nähdä, millaisena Kirkkokatu 4 kohosi aikoinaan kaupunkiympäristössään.
Kodin taloustieteen laitoksen osoite oli virallisesti Kirkkokatu 4 vuoteen 1967 asti mutta käytännössä professori Elli Saurio siirsi joulukuussa 1958 laitoksen kotiinsa osoitteeseen Albertinkatu 44 B 15. Kiinteistö Albertinkatu 44 sijaitsee Albertinkadun ja Eerikinkadun kulmauksessa Helsingissä. Talon kahteen portaikkoon A ja B käydään Albertinkadulta. Talossa oli hissi jo 50-luvulla. Huoneisto n:o 15, jonka pinta-ala on noin 100 m², sijaitsee kolmannessa kerroksessa ja huoneiston ikkunat ovat Eerikinkadulle. Kodin taloustieteen laitos oli Albertinkadulla professori Saurion virkakauden loppuun saakka. – Vasta vuoden 1967 puolivälissä laitos muutti Helsingin Viikkiin maata-loustieteellisten laitosrakennusten niin sanottuun A-taloon eli taloudellisten laitosten rakennukseen. Viikissä kodin taloustieteen laitoksen toimitila oli 260 m².
Kirkkokatu 4:ssä kodin taloustieteen laitokselle luovutettiin kaksi huonetta, joista toiseen pääsi vain toisen kautta. Näissä tiloissa tapahtui pääaineen lisäksi kodin rakennus- ja sisustusopin ja työopin opetus, minkä lisäksi ruotsinkielisen maanviljelystalouden professori Nils Westermarck käytti etummaista huonetta luento- ja seminaarihuoneena. Kodin taloustieteen assistentti Kyllikki Korpi mainitsee kodin taloustieteen laitoksen muuton syyksi tilan puutteen Kirkkokadulla. Luultavasti myös Kirkkokatu 4:n hissittömyys oli muuton syitä. Kodin taloustieteen laitos sijaitsi talon ylimmässä kerroksessa ja professori Sauriolla oli sekä akuutteja että krooniseksi muuttuvia jalkavaivoja. Professori Saurion jalka oli murtunut kesällä 1957 ja kuolemaan johtanut syöpätauti alkoi paranemattomana säärihaavana.

Laitoksen assistentit ja dosentit

Kodin taloustieteen laitokseen oli vuonna 1946 perustettu yksi ylemmän palkkaluokan assistentin toimi. Lisensiaatintutkinnon suoritus oli yp. assistentin toimien yleisvaatimuksena. Kodin taloustieteen laitoksen assistenteilta edellytettiin lisäksi hyvät tiedot kansantaloustieteessä ja yksityistaloustieteessä. Assistentti oli velvollinen avustamaan laitoksensa esimiestä laitoksen hoidossa ja harjoitustöiden ohjauksessa – myös kesäisin. Vuosina 1946–72 kodin taloustieteen laitoksessa työskenteli paitsi [linkki, josta ass.taulukkoon??] laitosassistentteja assistentteja myös muilla nimikkeillä.
Kodin taloustieteen laitoksessa oli tavallista enemmän opetuksessa avustavia henkilöitä lukuvuoden 1956–57 aikana. Fulbright-professori Mary Brown Allgood Pennsylvanian valtionyliopistosta (USA) työskenteli kodin taloustieteen laitoksessa lukuvuoden 1956–57 ajan ja hänen assistentteinaan toimivat tohtori Anitra Karsten (1902–1988) ja maatalous- ja metsätieteiden kandidaatti, koti-talouden työopin opettaja Eila Palsanen. Tohtori Karsten oli anonut elokuussa 1956 nimitystä kodin taloustieteen laitoksen vapaaehtoiseksi assistentiksi. Professori Saurio oli ehdottanut kandidaatti Palsasen määräämistä professori Allgoodin tilapäiseksi assistentiksi, koska kandidaatti Palsanen sopi hyvin tehtävään oltuaan vuoden ajan stipendiaattina Michiganin yliopistossa Yhdysvalloissa.
Filosofian tohtori Anitra Karsten oli kodin taloustieteen laitoksen ensimmäinen dosentti. Hän haki dosentuuria maaliskuussa 1956 ja maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan pöytäkirjojen mukaan hänet nimitettiin huhtikuussa 1959 hänet kuluttajapsykologian dosentiksi Helsingin yliopistoon mutta kuluttajapsykologian virkaa ei perustettu kyseiseen tiedekuntaan ja uusi dosentuuri oli tavallaan tarpeeton. Professori Saurio teki 50-luvulla toistuvasti mutta turhaan laitosekonomiaa, suurkeittiötekniikkaa, kotitalous- ja laitoskoneoppia, asunto-oppia, vaatetusoppia, perhe- tai kuluttajapsykologiaa ja kotitalouspedagogiikkaa koskevia virkaehdotuksia tavoitteenaan tieteellisen kotitalousopetuksen normaalin kasvun ja laajenemisen tukeminen Suomen korkeakoululaitoksessa.
Ajankohtana, jolloin tohtori Karsten haki dosentuuria, tiedekunnan 25 dosentin joukossa oli vain yksi naisdosentti, maatalous- ja metsätieteiden tohtori Armi Kaila. Vuonna 1971 tiedekunnan 30 dosentista 10 prosenttia (3) oli naisia. Naisdosenttien nimet olivat Eva Eklund, Annikki Linnasalmi ja Eva Tapio. Kun kodin taloustieteen kiinteä ylimääräisen professorin virka avautui professori Saurion eläkkeelle jäämisen johdosta, sitä hakivat tohtorit Alma Annikki Suviranta ja Maire Inkeri Honkanen. Molemmat olivat viran hakuvaiheessa kodin taloustieteen dosentteja mutta myös nämä kodin taloustieteen dosentuurit jäivät lyhytaikaisiksi.