Miami

Maantiede

Yhdysvaltojen Census Bureaun mukaan Miamin pinta-ala on 143,15 km² josta 92,68 km² maata ja 50,73 km² vettä. Veden osuus on 35,44 %.

Historia

Miamista löytyi 1998 Miami Circle -niminen rakennelma, jonka uskotaan olevan 2 000 vuotta vanha ja Yhdysvaltain itärannikon vanhin säilynyt pysyvä rakennelma. Sen rakensivat todennäköisesti tequestat, jotka olivat Miamin alkuperäisiä asukkaita. Heistä tiedetään hyvin vähän, mutta espanjalaisten tulon jälkeen he hävisivät. Florida oli espanjalaisten hallussa brittien parinkymmenen vuoden hallintoaikaa lukuun ottamatta vuodesta 1565 vuoteen 1821, jolloin se myytiin Yhdysvalloille. Miamin alueella ei kehittynyt paljoakaan asutusta, mutta 1800-luvun alussa espanjalaiset onnistuivat houkuttelemaan sinne muutamia bahamalaisperheitä viljelemään maata. Vuosina 1835–1842 käyty toinen seminolisota vaikutti Miamissakin, jonka väkiluku laski selvästi. Yhdysvaltain armeija perusti sinne 1830-luvulla Fort Dallasin.
Miami oli vielä 1890-luvun alussa pieni kylä, ja siellä asui silloin vain muutamia perheitä. Miami alkoi kuitenkin kehittyä 1890-luvulla, kun John D. Rockefeller yhteistyökumppani Henry Flagler saapui alueelle. Hän ymmärsi Floridan turismin mahdollisuudet ja rakennutti rautatien Palm Beach. Miamiin asettunut Julia Tuttle ehdotti Flaglerille rautatien jatkamista Miamiin asti ja tarjosi vastineeksi puolia maaomistuksistaan. Flagler ei heti suostunut ehdotukseen, mutta päätti rakennuttaa rautatien, kun 1895 pakkaset olivat tuhonneet Floridan sadon, mutta Miamiin asti ne eivät olleet vaikuttaneet. Ensimmäinen rautatie saapui Miamiin 13. huhtikuuta 1896. Flagler rakennutti sinne myös Royal Palm -hotellin, josta tuli nopeasti suosittu yhdysvaltalaisliikemiesten keskuudessa. Miamin 344 rekisteröitynyttä äänestäjää hyväksyivät 28. heinäkuuta 1896 Miamin kaupunginoikeudet.
Miamin väkiluku kasvoi nopeasti. Vuonna 1910 kaupungissa oli jo 5 500 asukasta ja vuonna 1920 jo lähes 30 000. Floridan kiinteistömarkkinat kävivät kuumina 1920-luvulla, ja spekulaatiot toivat osavaltioon runsaasti nopean rikastumisen toivossa tulleita henkilöitä. Miami oli markkinoiden keskiössä, ja vuonna 1925 kaupungin kasvuvauhti oli huipussaan. Samana vuonna siihen liitettiin muutamia naapurikuntia, ja kaupungin pinta-ala kasvoi noin 30 neliökilometristä 110 neliökilometriin. Asuntokupla puhkesi kuitenkin jo 1926, ja samana vuonna Miamiin iski hurrikaani. Alue ajautui taloudelliseen lamaan muutamia vuosia ennen 1930-luvun lamaa, josta Miami selväsi kuitenkin muuta Yhdysvaltoja paremmin.
Toisen maailmansodan aikana Miamissa koulutettiin paljon sotilaita, ja sodan jälkeen monet siellä koulutetut asettuivat asumaan kaupunkiin. Sodan jälkeen alkoikin Miamin toinen kasvukausi, joka jatkuu käytännössä edelleen. Sitä vauhditti 1960-luvulla kuubalaissiirtolaisten muutto, joka teki Miamista kansainvälisen kaupungin. Yhdysvaltain sponsoroimat niin kutsutut ”vapauden lennot” kuljettivat vuosina 1965–1973 noin 150 000 kuubalaista Yhdysvaltoihin. Heistä iso osa muutti Miamiin ja sen ympäristöön.
Kansainvälisen ilmeensä ansiosta Miamista tuli 1980- ja 1990-luvuilla merkittävä kansainvälisen talouden keskus. Kaupunki kärsi kuitenkin rotujännitteistä, Hurrikaani Andrew’sta ja muutamista turistimurhista, mitkä aiheuttivat vuosina 1990–1996 noin 100 000 eurooppalaisperäisen ihmisen muuttamisen pois Suur-Miamin alueelta. Latinalaisamerikkalaiset nousivatkin enemmistöön. Miami kärsi taloudellisesti 1990-luvun lopulla. Kaupungin ilme oli lumoava, mutta se oli virallisesti Yhdysvaltain neljänneksi köyhin kaupunki. Kaupungin budjetissa oli vuonna 1997 noin 68 miljoonan dollarin vaje. Osavaltio asetti valvontakomission valvomaan kaupungin taloutta. Talousongelmien lisäksi Miamin kuubalaisten ja muiden asukkaiden väliset ristiriidat syvenivät Elián Gonzálezin tapauksen takia. Viisivuotias González saapui Yhdysvaltoihin laivan hylyllä, mutta hänet palautettiin Kuubaan.
Miamin pormestariksi valittiin 2001 lakimies Manny Diaz, joka ei aiemmin ollut mukana politiikassa. Hän muokkasi hallintoa ja pyrki kehittämään taloutta ja paikallisten sekä turistien elinolosuhteita. Diazin pormestarikaudella Miamin talous kehittyä nopeasti. Kaupunki oli ollut vielä vuonna 2001 konkurssin partaalla ja sen luottoluokitus oli ollut roskaluokassa. Wall Street antoi kuitenkin Miamin luotoille jo vuonna 2004 A+-luokituksen, korkeimman Miamin historian aikana, ja Manhattan-instituutti palkitsi Diazin vuoden kaupunkikehittäjänä.

Talous

Miami on yksi Yhdysvaltojen tärkeimmistä taloudellisista keskuksista ja sen liike-elämä on hyvin kansainvälistä. Globalization and World Cities Study Group & Network (GaWC) on maailman tärkeiden kaupunkien luokittelussaan määritellyt Miamin alfa-tason maailmankaupungiksi.
Johtuen läheisyydestään Latinalaiseen Amerikkaan, useiden monikansallisten yhtiöiden Latinalaisen Amerikan toimintojen pääkonttori on sijoitettu Miamiin. Näihin lukeutuvat mm. American Airlines, Cisco, Disney, Exxon, FedEx, Microsoft, Oracle ja Sony.
Miamin kansainvälinen lentokenttä ja Miamin satama ovat kummatkin vilkkaita maahantuloväyliä ihmisille, mutta varsinkin Etelä-Amerikasta ja Karibialta saapuvalle rahdille. Lisäksi Miamin keskustassa on Yhdysvaltojen suurin keskittymä kansainvälisiä pankkeja.
Turismi on tärkeä tulonlähde kaupungille. Miamin hiekkarannat vetävät lomailijoita niin koti- kuin ulkomailtakin ja South Beachin kuulu Art Deco -henkinen yökerho- ja hotellialue on myös suosittu kohde.
Vuonna 2007 26,9 % kaupungin väestöstä arvioidaan elävän alle köyhyysrajan, mikä oli yksi korkeimmista luvuista koko Yhdysvalloissa, saman tutkimuksen mukaan myös miamilaisten keskitulot kuuluivat alhaisimpien joukkoon ja kaupunki on keikkunut vararikon partaalla. Toisaalta UBS:n tekemän tutkimuksen mukaan Miami oli vuonna 2009 Yhdysvaltain rikkain kaupunki asukkaiden ostovoiman perusteella, sijoittuen maailmankaupunkien listalla viidenneksi.

Liikenne

Miamin kansainvälinen lentoasema on yksi maailman vilkkaimmista lentokentistä ja Miamin tärkein kansainvälisen liikenteen keskus. Sen läpi kulkee yli 35 miljoonaa ihmistä vuodessa.
Miamin satama on maailman vilkkain risteilysatama, joka palvelee noin 18 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Samalla se on Yhdysvaltain suurin rahtisatama; se käsittelee kymmenen miljoonaa tonnia rahtia vuodessa. 
Miami kuuluu Amtrakin Atlantin rannikon rautatieverkostoon. 
Miamin paikallista julkista liikennettä operoi Miami-Dade Transit. Julkinen liikenne hoidetaan Metrobus ja South Miami-Dade Busway -bussilinjoilla, Metrorail-metroverkostolla ja automaattisilla Metromover-pienmetrolinjoilla.

Väestö

Miamissa oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 399 457 asukasta. Asukkaista peräti 70 prosenttia on latinoja. Mustia on 19,2 prosenttia ja valkoihoisia ei-latinoja vain 11,9 prosenttia asukkaista. Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman vuoden 2004 raportin mukaan Miamin asukkaista 59 prosenttia on syntynyt Yhdysvaltojen ulkopuolella. Missään muussa kaupungissa ulkomaalaisten osuus väestöstä ei ole näin suuri.

Miami populaarikulttuurissa

Syksyllä 2001 Miamissa kuvattiin elokuvaa Adaptation. Miamiin sijoittuvat myös rikossarjat CSI: Miami sekä Dexter, tosin C.S.I. Miamia ei ole kuvattu Miamissa. Elokuva Scarface (1983) sijoittuu Miamiin, ja on osittain kuvattu Miamissa. 1980-luvun suosittu televisiosarja Miami Vice on kuvattu lähes kokonaan Miamissa. Toinen 1980-luvun hittisarja Tyttökullat sijoittuu myös Miamiin ja myös tv-sarja O.C.:ssä on vierailtu Miamissa. Videopeli Grand Theft Auto: Vice Cityn pelialue perustuu Miamin alueeseen. Miamissa kuvataan myös ohjelmaa Miamin tatuointitarinat (Miami Ink). Myös Pako-sarjan (Prison Break) 4. tuotantokautta on kuvattu osin Miamissa.