Kari Mäkinen

Koulutus

Mäkinen valmistui teologian kandidaatiksi (vast. nyk. maisteri) vuonna 1979 ja lisensiaatiksi vuonna 1987 sekä väiteltyään hän sai teologian tohtorin arvon vuonna 1989. Mäkinen vihittiin papiksi vuonna 1979 ja hän on suorittanut ylemmän pastoraalitutkinnon vuonna 1991. Mäkinen on suorittanut siviilipalveluksen.

Ura kirkossa

Mäkinen toimi seurakuntapastorina Helsingin Roihuvuoren 1979 ja Lauttasaaren vuosina 1979–1984 seurakunnissa, Länsi-Porin seurakunnassa 1989 sekä Ulvilan seurakunnassa 1989–1993 ja tutkijana 1984–1989. Vuonna 1994 hän toimi Helsingin yliopiston kirkkohistorian vs. apulaisprofessorina. Mäkinen valittiin kirkkoherraksi Ulvilan seurakuntaan 1994, missä hän työskenteli vuoteen 2005. Turun tuomiokapitulin pappisasessorina hän oli 1998–2004 ja Turun tuomiokapitulin hiippakunnallisen tukiprojektin tehtävissä 1. elokuuta – 31. joulukuuta 2006. Hän toimi Turun arkkihiippakunnan piispana vuosina 2005-2010.
Kari Mäkinen on toiminut piispainkokouksen jäsenenä vuosina 1998–1999 sekä 2002–2003, erinäisten kirkollisten valiokuntien ja työryhmien jäsenenä, Pyhän Henrikin Säätiön hallituksen jäsenenä vuodesta 1998 sekä säätiön hallituksen varapuheenjohtajana vuodesta 2002.

Arkkipiispaksi

Jukka Paarman jäädessä eläkkeelle vuonna 2010 Mäkinen asettui ehdolle arkkipiispaksi saaden ensimmäisellä vaalikierroksella eniten ääniä. Arkkipiispan vaalin toisella kierroksella 11. maaliskuuta 2010 Mäkinen voitti vastaehdokkaansa, Helsingin yliopiston dogmatiikan professori Miikka Ruokasen äänin 593–582.
Vuonna 2014 tasavallan presidentti Sauli Niinistö myönsi Mäkiselle Suomen Leijonan suurristin.

Näkemyksiä

Mäkistä pidettiin arkkipiispanvaalissa liberaalina ehdokkaana. Häntä kuvailtiin pohdiskelevana filosofina, joka haluaa kirkon olevan moderni ja tulevaisuuteen katsova. Mäkinen suhtautuu myönteisesti maahanmuuttoon ja on toivonut pakolaisille nykyistä parempaa kohtelua Suomessa sekä turvallista reittiä Eurooppaan.
Mäkinen herätti syksyllä 2010 kohua sanomalla kuuluvansa keskiluokkaan, vaikka hänen vuosiansionsa olivat edellisenä vuonna 111 667 euroa ja arkkipiispana hän on Suomen valtiollisen protokollan ylimmässä päässä.
Mäkisen samaa sukupuolta olevien avioliittoa koskeva lausunto herätti keskustelua marraskuussa 2014. Mäkinen kertoi Facebook-päivityksessään iloitsevansa eduskunnan päätöksestä antaa oikeus avioliiton solmimiseen myös homopareille. Seuranneen viikonlopun aikana noin 13 000 ihmistä erosi kirkosta ja jopa kolme neljäsosaa eronneista sanoi eronsa syyksi Mäkisen myönteiset lausunnot eduskunnan avioliittopäätöksestä. Mäkisen lausunnot ovat kuitenkin saaneet myös paljon tukea sekä kannustusta, ja kirkkoon myös liityttiin lausuntojen seurauksena tavanomaista enemmän. Liittyneiden määrä oli kuitenkin muutamissa kymmenissä, eli huomattavasti vähäisempi kuin eronneiden. Vaikka Mäkinen suhtautuu myönteisesti samaa sukupuolta olevien avioliiton kirkolliseen vihkimiseen, on vihkimistä ennen kuitenkin oltava asiasta kirkon yhteinen päätös.
Pääsiäislauantaina 2016 Mäkinen lupasi MTV:n haastattelussa kirkon suojelevan kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneita turvapaikanhakijoita. Mäkisen kommentteja seuranneina päivinä kirkosta erosi lähes tuhat suomalaista Eroakirkosta.fi-sivuston kautta. 
Arkkipiispa Kari Mäkisen mielestä kirkon tehtävä ei ole puolustaa Suomen etua.
Julkisuudessa on herännyt epäilyjä, että arkkipiispa Mäkinen voisi olla sitoutumattomana presidenttiehdokkaana SDP:n tukemana. Piispa tyrmäsi huhun.

Yksityiselämä

Kari Mäkisellä on puolisonsa sairaalapastori Eija Mäkisen kanssa neljä lasta.