Kryptovaluutta

Kryptovaluutta on kryptografiaan perustuva digitaalinen virtuaalivaluutta. Kryptovaluuttoja on nykyisin lähes 2000 kappaletta, ja uusia syntyy koko ajan. Niistä tunnetuin on vuonna 2008 syntynyt Bitcoin. Bitcoinin lisäksi on olemassa useita satoja erilaisia kryptovaluuttoja, joita yleensä kutsutaan vaihtoehtovaluutoiksi (”altcoins”). Niillä saattaa olla erilaisia ominaisuuksia ja niiden käyttötarkoitus voi olla määritelty. Esimerkiksi STEEM-valuutta luotiin sisällöntuottajien palkitsemiseen vuonna 2016 perustetulla Steem-nimisellä alustalla. 
Käytännössä vain harvat kryptovaluutat toimivat Bitcoinin tapaan hajautetun yhteisön hallitsemina. Vaikka kyseessä on lähes poikkeuksetta open source -teknologia, kehitystyöstä vastaa usein yksi keskitetty taho (fintech-yritys). Monien kryptovaluuttojen hallintorakenteeseen kuuluu erillinen yhdistys, joka valvoo sen kehitystyötä ja suuntaa. 
Nykyisin myös pankit hyödyntävät kryptovaluuttoja. Tunnetuin esimerkki on Ripple-yhtiön luoma kryptovaluutta XRP, jota voidaan hyödyntää pankkien likviditeettiongelmissa. Myös monet valtiot suunnittelevat omaa kryptovaluuttaansa. Maailman ensimmäinen valtiollinen kryptovaluutta on Venezuelan Petro. Ruotsi on tutkinut myös vuosia mahdollista eKruunun käyttöönottoa. Suomen naapurimaista myös Viro ja Venäjä ovat suunnitelleet kansallisten kryptovaluuttojen käyttöönottoa.
Kryptovaluuttojen arvo määräytyy kysynnän ja tarjonnan mukaan kryptovaluuttamarkkinoilla, johon suosion lisäksi vaikuttaa kyseisen valuutan enimmäismäärä, kierrossa olevien valuuttojen määrä, louhinnan kustannukset ja nämä vaihtelevat eri kryptovaluuttojen kesken. Kaikkien 1360:n eri kryptovaluuttan yhteenlaskettu markkina-arvo oli 17. joulukuuta 2017 noin 591 miljardia dollaria, jossa Bitcoinin osuus oli noin 54,7 % ja Ethereumin osuus oli 11,9 % kryptovaluuttojen arvosta.
Vuonna 2019 The Wall Street Journal on uutisoinut että sosiaalisen median palvelu Facebook kehittää omaa kryptovaluuttaa.

Laillisuus

Kryptovaluuttojen laillisuus vaihtelee maittain, mutta useissa maissa ne ovat joko laillisia, tai niitä ei ole suoranaisesti laittomaksi todettu. Tunnetuin poikkeus on Kiina, jossa Kiinan keskuspankki on tuominnut Bitcoinin käsittelyn laittomaksi kaikilta finanssialan tahoilta. Venäjällä puolestaan kryptovaluutat ovat laillisia, mutta muun kuin Venäjän ruplan käyttäminen maksuvaluuttana on laitonta.
Yleisen uskomuksen mukaan kryptovaluutat soveltuvat vain rikolliseen toimintaan. Vuonna 2018 julkaistun Europol-tutkimuksen mukaan Euroopassa ei ole rahoitettu yhtään terrori-iskua Bitcoinin avulla. Bitcoinin, kuten monien muidenkin kryptovaluuttojen, lohkoketju on julkinen. Tämä tarkoittaa, että kaikki transaktiot ovat kenen tahansa nähtävissä. Rikollisten transaktioiden suorittaminen tällaisessa järjestelmässä olisi huomattavasti vaarallisempaa kuin käteisen rahan käyttäminen. 
Kryptovaluuttoja voidaan käyttää myös huumekauppaan, rahanpesuun tai veronkiertoon - aivan kuten käteistä rahaakin. Tammikuussa 2018 julkaistun tutkimuksen mukaan kryptovaluuttojen transaktioista on rikollista alkuperää noin 1 prosentti.

Hankkiminen

Yleisin tapa hankkia kryptovaluuttaa on niiden ostaminen markkinoiden kauppapaikoista. Kryptovaluuttoja voi ostaa euroilla sekä monilla muillakin valuutoilla pörsseistä sekä muista osto- ja myyntipaikoista. Henkilö voi tehdä talletuksen pörssiin esimerkiksi omalta pankkitililtään tai luottokortilta. Suomalaisia ostopalveluita on mm. Coinmotion. Amerikkalainen Coinbase on yksi vanhimpia palveluita.
Kryptovaluuttoja voidaan hankkia myös louhinnalla, jolloin tietokoneen laskentatehoa käytetään valuuttasiirtojen käsittelyyn ja verkon toiminnan turvaamiseen. Louhiminen synnyttää tietyllä ennalta määritetyllä tahdilla uutta valuuttaa, joka annetaan louhijoille palkkioksi. Tämän tyyppistä louhintaa tarvitaan Bitcoinin sekä muutamien muiden vanhempien kryptovaluuttojen verkon pyörittämiseen. 
Uudemmat kryptovaluutat eivät tarvitse fyysistä louhintaa. Ne käyttävät Proof-of-Stake -nimistä konsensusalgoritmia. Louhintatyö tapahtuu virtuaalisesti, ja verkon ylläpitoon osallistutaan "holdaamalla" eli omistamalla mahdollisimman suuri määrä ko. kryptovaluuttaa. Tämän jälkeen henkilö saa transaktioista palkkioita sitä enemmän, mitä enemmän kyseistä valuuttaa hän on lukinnut ylläpitotyöhön.
Kryptovaluuttoja on myös mahdollista hankkia esimerkiksi myymällä tuotteita tai palveluita kryptovaluuttaa vastaan.
Airdrop on tapa saada kryptovaluuttoja ilmaiseksi. Kyseessä on promootio, jossa markkinoille tuleva kryptovaluutta haluaa tunnettuutta sijoittajien keskuudessa. Airdropissa henkilö saa pienen määrän kryptovaluuttaa ilmaiseksi vastineeksi pienestä promotyöstä. Usein tämä tarkoittaa kryptovaluuttaprojektin some-tilien (Twitter, Facebook, Telegram) seuraamista, mainostwiitin uudelleentwiittausta sekä facebook-postauksen jakamista omille ystäville. Tyypillisen Airdropin arvo on muutaman dollarin luokkaa. 
Airdropeissa on mukana on myös huijauksia, eli lupauksista huolimatta kryptovaluuttoja ei koskaan lähetetä airdroppiin osallistuneen henkilön tilille. Lisäksi omien henkilötietojen jakamista on syytä varoa.

Verotus

Verohallinto on julkaissut 29.5.2018 ohjeen virtuaalivaluuttojen verotuksesta. Yleistä virtuaalivaluutan tuloverotuksesta:
Tuloverotuksessa virtuaalivaluuttaa pidetään sen ominaispiirteiden vuoksi käyttäjien välisenä sopimuksena. Virtuaalivaluuttaa ei siten rinnasteta verotuksessa virallisiin valuuttoihin tai arvopapereihin. Käytännössä virtuaalivaluutan käyttöalaa ei ole rajoitettu, ja sen käyttö kuuluu osapuolten sopimusvapauden piiriin. Näiden seikkojen vuoksi ja tarkemman sääntelyn puuttuessa virtuaalivaluuttaa pidetään tuloverolakien soveltamistilanteissa luonteeltaan muuna, erikseen määrittelemättömänä ei-fyysisenä välineenä, jonka käyttäminen perustuu osapuolten väliseen sopimukseen.
Virtuaalivaluutan käyttö missä tahansa tilanteissa realisoi sen arvonnousun verotuksen. Virtuaalivaluutan arvonnousu realisoituu verotettavaksi jokaisella kerralla erikseen esimerkiksi sillä hetkellä, kun
a) virtuaalivaluutta vaihdetaan mihin tahansa viralliseen valuuttaan. Merkitystä ei ole sillä, jätetäänkö varat esimerkiksi välittäjän hallinnoimalle tilille vai siirretäänkö ne verovelvollisen tilille.
b) virtuaalivaluutasta luovutaan siirtämällä se toiselle osapuolelle hankkimalla joitakin hyödykkeitä tai palveluita.
c) virtuaalivaluutta vaihdetaan toiseen virtuaalivaluuttaan.
Verotuksessa jokaista verotuksen realisoivaa käyttö-, myynti- tai vaihtotapahtumaa käsitellään erillisenä tapahtumana. Jokainen virtuaalivaluutan käyttötilanne realisoi virtuaalivaluutan arvonnousun tai -laskun. Jos käytetty virtuaalivaluutta on hankittu useassa erässä, jokaisesta erästä realisoituva arvonnousu tai lasku on laskettava erikseen. Arvonmuutosta laskettaessa katsotaan virtuaalivaluuttaa käytetyksi siinä järjestyksessä kuin henkilö on ne hankkinut, jos hän ei muuta näytä.