google/wiki40b huggingface dataset:
VPN

Suljetut verkot

Puhelinverkoissa VPN:iä tehtiin teleoperaattorin verkolla jo 1980-luvulla. 
Tietoverkkojen yhdistämisessä verkot liitetään runkoverkkoon esimerkiksi xDSL, Frame Relay, ATM, tai Ethernet-pohjaisia tekniikoita käyttäen. Runkoverkoissa käytetään useimmiten useiden asiakkaiden liikenteen erotteluun MPLS:ää, ATM:ää tai yksinkertaisimmillaan IP-osoitekohtaisia pääsylistoja.
Myös IPsec-protokollaa käytetään suljetuissa operaattori-VPN:issä, muttei tietoturvan vaan konfiguroinnin vuoksi. IPsec-tunneleiden konfigurointi operaattorin runkoverkon reunareitittimien välillä yksinkertaistaa konfiguraatiota IP-pääsylistoista huomattavasti, ja ei ole riskiä, että asiakkaiden verkkojen liikenteet pääsisivät sekaantumaan.

Salatut yhteydet

Salattu yhteys on käytännössä aina fyysisesti suojattua yhteyttä halvempi, koska se voi käyttää mitä tahansa fyysistä yhteyttä, suojattua tai ei. Eri toimipisteiden fyysiset liittymät voi myös hankkia miltä tahansa operaattorilta, vaatimuksena on ainoastaan liikennöintimahdollisuus julkiseen Internetiin.

IPsec- ja IP-osoitteiden hallinta

IPsec-standardissa ei ole määritetty IP-osoitteiden hallintaa. Etäyhteyden ottajalle pitäisi käytännössä olla ennalta staattisesti konfiguroitu IP-osoiteasetukset ja muut tiedot työasemalle.
Ratkaisuna ongelmaan IKE-neuvotteluprotokollaan on spesifioitu IP-osoitteistuksen konfigurointimääreet, joita ei vielä käytetä tuotteissa. Toinen ratkaisu jota käytettiin etenkin siirtymävaiheessa vanhoista protokollista IPSeciin oli tunnelointiprotokollien kuten L2TP:n käyttö, joiden päällä ajettiin samaa PPP:tä kuin vanhoissa sisäänsoittosarjoissakin. PPP:llä on oma IPCP-protokollansa, jolla IP-osoitteistus hoidetaan.
Tällä hetkellä yleisin ratkaisu IP-osoitteistuksen hallintaan ovat valmistajakohtaiset ratkaisut. Käytännössä, jos yritys tahtoo etäkäyttöratkaisun, se ostaa VPN-laitteen valmistajalta, ja laitteen mukana tulee esimerkiksi rajaton määrä lisenssejä VPN-ohjelmistoihin.

Muita salauksen käyttökohteita

IPsec on protokollana todistettu kohtalaisen turvalliseksi ja hyvä ohjelmistotuki on antanut sille jalansijan moniin muihinkin käyttötarkoituksiin VPN:ien lisäksi. Muun muassa langattomissa WLAN-lähiverkoissa voidaan käyttää joko WLAN:ien omien suojausten sijasta tai lisäksi IPsec-protokollaa.

VPN-markkinat

Erään tutkimuksen mukaan Yhdysvalloissa ollaan VPN-markkinoissa Eurooppaa perässä. Siellä noin 400 000 yritystä on yhdistänyt toimipisteensä Frame Relay -tekniikkaa käyttäen ja samat 400 000 luottaa salaaviin VPN-ratkaisuihin. Euroopassa luku on tiettävästi jo huomattavasti kallellaan salaaviin VPN-ratkaisuihin päin.
Wayne Kramer

Wayne Kramer (s. 30. huhtikuuta 1948 Detroit, Michigan) on yhdysvaltalainen kitaristi ja laulaja, joka vaikutti MC5-yhtyeessä vuosina 1964–1972. Tämän jälkeen hän on soittanut muun muassa yhtyeissä Gang War ja Was (Not Was). 1990-luvulta eteenpäin Kramer on jatkanut uraansa sooloartistina. Sen lisäksi hän on kiertänyt MC5-perintöä vaalivan MC5/DKT-kokoonpanon kanssa.
John Sjöberg

John Sjöberg (s. 26. tammikuuta 1923) on entinen suomalainen jalkapalloilija.
Tukimiehenä pelannut Sjöberg edusti urallaan Vasa IFK:a 1943–1951 ja Pargas Idrottsföreningiä 1948. Hän voitti VIFK:ssa Suomen mestaruuden 1944 ja 1946. Kaikkiaan Sjöberg pelasi kahdeksan kauden aikana 89 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 20 maalia. 
Sjöberg pelasi maajoukkueessa vuosina 1945–1947 kaksi maaottelua.
Kauhukeittiö (kausi 6)

Kauhukeittiö on yhdysvaltalainen televisioformaatti, jossa Gordon Ramsay etsii uutta ravintolapäällikköä tulevaan ravintolaansa. Kaudella 6 ohjelman voittaja pääsi johtamaan kanadalaista miljardin dollarin Araxi -ravintolaa Whistlerissa. Kausi esitettiin Yhdysvalloissa FOX-kanavalla 21. heinäkuuta – 13. lokakuuta 2009.

Kilpailijat

Kilpailijat jaettiin joukkueisiin sukupuolen mukaisesti (poikkeuksena Robert Hesse, joka palasi kilpailemaan kesken kauden kärsittyään edellisellä kaudella rinta- ja sydänkivuista).

Muuta

Kilpailun voittanut Dave Levey kokkasi kilpailun aikana murtuneella kädellä finaaliin asti. Levey työskenteli ravintolassa hetken aikaa, kunnes palasi New Jerseyhyn, jossa hänet pidätettiin epäiltynä huumausaineisiin sekaantuneena.
Asutushallitus

Asutushallitus oli vuosina 1917–1938 ja 1959–1971 toiminut suomalainen keskusvirasto, joka johti asutustoimintaa Suomessa. Vuosina 1938–1959 sen tehtäviä hoiti maatalousministeriön asutusasiainosasto eli ASO. Viraston tehtävänä oli myös parantaa tilattoman väestön oloja.
Asutushallitusta edelsi Tilattoman väestön lainarahasto, joka perustettiin 5.12.1898, joka lainasi maalaiskunnille, maanviljelysseuroille ja muille vastaaville yhdistyksille varoja apukassojen perustamiseen. Näillä varoilla rahoitettiin tilattoman väestön maanhankintaa ja talonrakennusta. Senaatti asetti 1.5.1906 varojen käyttöä valvomaan tarkastajan, joka vuodesta 1915 tunnettiin nimellä asutustarkastaja. Asutushallitus perustettiin asetuksella 24.10.1917, ja sen alaisuuteen asetettiin useita asutustarkastajia. 1.1.1938–1.3.1959 asutushallituksen tehtäviä hoiti maatalousministeriön asutusasiainosasto.
Asutushallitus yhdistettiin vuonna 1971 Maataloushallituksen kanssa uudeksi Maatilahallitukseksi.
Järki

Järki tarkoittaa kykyä erityisesti vaativiin älyllisiin toimintoihin, ajattelu- ja käsityskykyä. Käsitettä käytetään kuvaamaan myös tietoisen mielen terveyttä ja harkintakykyä sekä järkevää, järkiperäistä ajattelua, järjellisyyttä.
Vasa Idrottssällskap

Vasa Idrottssällskap (lyh. Vasa IS, VIS) on vuonna 1907 perustettu vaasalainen urheiluseura. Seuralla on toimintaa keilailussa, voimaurheilussa ja yleisurheilussa. Lisäksi seurassa toimii kuntojaosto. Seurassa on myös hiihto- ja voimistelujaostot, mutta niissä lajeissa ei tällä hetkellä (heinäkuu 2008) ole toimintaa. Seuran puheenjohtaja on Tom Gullberg.

Yleisurheilu

Vasa IS on Suomen Urheiluliiton seuraluokittelussa superluokan seura (19. sija vuonna 2011). Seuraa ovat edustaneet muiden muassa maajoukkueurheilijat Frantz Kruger, Robert Häggblom, Mikaela Ingberg, Vanessa Vandy ja Camilla Richardsson.
Seura järjestää Nice Run -kuntotapahtumaa Vaasassa.
Pääsiäismuna (media)

Pääsiäismuna (engl. Easter egg) on piilotettu viesti, vitsi tai ominaisuus, jota esiintyy enimmäkseen elokuvissa, kirjoissa, tietokoneohjelmissa, verkkosivuilla ja videopeleissä. Myös kuviin, musiikkiin, CD- ja DVD-levyihin ja jopa lähdekoodeihin kätketään pääsiäismunia. Termin pääsiäismuna keksi ilmeisesti Atari-yritys huomattuaan Warren Robinettin piilottaman salaisen viestin Adventure-peliin vuonna 1979. Termi johtaa nimensä joissakin maissa tapana olevaan pääsiäismunajahtiin.
Tunnettuja pääsiäismunien piilottajia ovat muun muassa elokuvaohjaaja Alfred Hitchcock, videopelikehittäjät Bungie Studios ja pelisarjasta Five Nights at Freddy’s tutuksi tullut Scott Cawthon, sarjakuvapiirtäjä Don Rosa ja maailman suurin ohjelmistoalan yritys Microsoft. Microsoft on piilottanut ohjelmiinsa useita salaisia ominaisuuksia, esimerkiksi Microsoft Office 97 sisältää kätketyn lentosimulaattoripelin, flipperin sekä Magic 8-Ball -pelin. Myös Microsoftin Windows Vista -käyttöjärjestelmän asennus-DVD:n pintaan on kätketty pääsiäismuna.
Elokuva-alalla käytettyjä pääsiäismunia ovat cameoroolit ja paljon käytetty Wilhelm-huuto. Joissakin DVD-elokuvissa on myös kätkettyjä valikkoja, joista voi löytyä esimerkiksi poistettua materiaalia tai konseptikuvia. Myös jotkin musiikkiyhtyeet piilottavat pääsiäismunia musiikkiinsa. Pääsiäismunat ovat suositumpia videopelimusiikissa, erityisesti Bungie on kätkenyt pääsiäismunia peliensä lisäksi pelien musiikkiin. Pääsiäismuna voi olla piilotettu musiikin sanoihin tai melodiaan, tai sen voi löytää vasta käsittelemällä sitä, esim. hidastamalla tai toistamalla takaperin. Videopeleissä pääsiäismunat taas ovat monenlaisia glitchejä, koodeja, piilotettuja musiikkeja (esim. Totakan laulu), piilotettuja kuvia, hahmoja, viestejä jne. Don Rosan piirtämissä Aku Ankka -tarinoissa niitä ovat ruuduissa taustalla tapahtuvat, tarinaan kuulumattomat pienet tapahtumat.
Juho Perälä

Juho Sylvester Perälä (24. elokuuta 1887 Teuva – 20. tammikuuta 1938 Karhumäki, Neuvostoliitto) oli maanviljelijä ja sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustaja.
Teuvan Perälänkylässä syntyneen Perälän vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Perälä ja Johanna Sofia Mikontytär. Hän kävi kansakoulun ja toimi maanviljelijänä Teuvalla vuoteen 1930 saakka. Hän oli SDP:n jäsen vuodesta 1907 ja Suomen sosialistisen työväenpuolueen jäsen vuosina 1921–1923. Vuonna 1925 Perälästä tuli SKP:n jäsen. Hän oli sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustajana 1928–1930 edustaen Vaasan läänin eteläistä vaalipiiriä.
Lapuan liikkeen edustajat sieppasivat Perälän 19. kesäkuuta 1930 ja muiluttivat hänet Neuvostoliittoon. Neuvostoliitossa Perälä lähti ensin Toivo Antikaisen mukana Leningradiin ja sieltä edelleen Petroskoihin josta hänet Edvard Gyllingin suosituksella lähetettiin Sunun valtiontilalle tallinhoitajaksi. Perälä oli Sunun tilan poliittisena ohjaajana 1933 ja Tunkuan piirin instruktorina 1934–1935. Hänet erotettiin puolueesta ja tehtävistään Kontupohjan piirikomitean päätöksellä 14. marraskuuta 1935 puolueen puhdistuksen yhteydessä.
Perälä vangittiin 10. joulukuuta 1937 vastavallankumouksellisesta kansalliskiihkoisesta toiminnasta syytettynä. Hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin ampumalla 20. tammikuuta 1938 Karhumäen lähistöllä. Perälän maine palautettiin 1956.
Perälä oli naimisissa vuodesta 1911 Elsa Eulaalia Salmelan (s. 1884) kanssa. Heillä oli neljä poikaa ja kaksi tytärtä. Yksi pojista jäi asumaan Suomeen isovanhempien luokse. Vaimo, tyttäret ja yksi poika toimitettiin takaisin Suomeen isän vangitsemisen jälkeen, sillä heillä ei ollut Neuvostoliiton passia.
Lars Søndergaard

Ura

Søndergaard pelasi oman uransa Aalborg BK:ssa, muttei koskaan noussut maansa kuuluisimpien pelaajien joukkoon. Valmennusuransa hän aloitti 1996 AaB:n juniorivalmentajana ja siirtyi 1997 seuran edustusjoukkueen peräsimeen. Hans Backen tultua 1998 päävalmentajaksi jatkoi Søndergaard uraansa ruotsalaisen kakkosvalmentajana. Yhteistyön tuloksena AaB voitti Tanskan mestaruuden 1999. Kaksikko jatkoi yhteistyötään SV Austria Salzburgissa kaudella 2000/01. Backen jätettyä seuran nousi Søndergaard päävalmentajaksi. Hän valmensi seuraa kaksi kautta ja parhaaksi saavutukseksi jäi cupin finaalipaikka kaudelta 2001/02. Pesti päättyi potkuihin lokakuussa 2003.
Maaliskuussa 2004 Søndergaard jatkoi uraansa FK Austria Wienin päävalmentajana. Hänen johdollaan seura oli kauden päätteeksi liigassa kakkosena. Seuraava kausi toi Itävallan cupin mestaruuden, mutta liigamenestys ei tyydyttänyt ja seura erotti Søndergaardin. Tanskalainen palasi valmennuskuvioihin tammikuussa 2006 itävaltalaisen Grazerin päävalmentajana. Tanskalainen luotsasi seuraa puolitoista vuotta jättäen talousvaikeuksiin ajautuneen joukkueen kesällä 2007.
Søndergaard valmensi seuraavaksi FC Wacker Innsbruckia heinäkuusta lokakuuhun 2007. Tammikuussa 2008 hän siirtyi FC Red Bull Salzburgin reservijoukkueen valmentajaksi.  Kesällä 2009 hän palasi yhdeksän vuoden tauon jälkeen kotimaahansa Viborgin päävalmentajana. 
Kesäkuussa 2011 Søndergaard siirtyi SønderjyskEn päävalmentajaksi.  Hän luotsasi debyyttikaudellaan 2011/12 seuran Tanskan cupin välieriin. SønderjyskE voitti kotonaan FC Kööpenhaminan 4–3, mutta avausosan 1–0 vierastappion myötä finaalipaikka jäi haaveeksi.   Tanskan Superliigassa SønderjyskEn menestys oli vaatimattomampaa ja paras tulos oli kauden 2012/13 kahdeksas sija. Tanskan cupissa seura eteni toistamiseen välieriin kaudella 2014/15. Neljän päävalmentajakauden jälkeen Søndergaard jätti seuran kesällä 2015 ja palasi lähes kahdenkymmenen vuoden tauon jälkeen Aalborgin päävalmentajaksi.  Søndergaardin paluukausi Aalborgissa sujui hyvin ja hän johdatti joukkueen Tanskan liigassa viidenneksi sekä cupissa aina välieriin saakka. Kausi 2016/17 alkoi puolestaan heikommin ja AaB putosi mestaruuskamppailusta syyskauden aikana. Kun AaB 21 kierroksen jälkeen majaili kahdeksantena, neljä pistettä play off -viivan alapuolella, sai Søndergaard joulukuun puolivälissä 2016 potkut tehtävistään.
Joulukuussa 2017 Søndergaardista tuli Tanskan naisten jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja. Søndergaardin johdolla Tanska jäi Ruotsin jälkeen toiseksi MM2019-karsintalohkossaan. Jatkokarsinnoissa Tanska hävisi Alankomaille yhteismaalein 4–1 ja karsiutui kolmannen kerran perättäin lopputurnauksesta.
Työväenliitto

Työväenliitto (vuoteen 1909 saakka Suomalainen Työväenliitto, vuodesta 1912 lähtien Iltalehti) oli Helsingissä vuosina 1907–1913 ilmestynyt sanomalehti.
Lehti toimi vanhasuomalaisten perustaman Suomalaisen työväenliiton äänenkannattajana. Sen linjaksi ilmoitettiin työväestön etujen ajaminen kansallisessa hengessä vapaana sosialismista. Lehti lopetettiin taloudellisesti kannattamattomana, mutta sen tilalle perustettiin vielä marras-joulukuussa 1913 ilmestynyt viikkolehti Ääni.
Työväenliiton lehti ilmestyi aluksi kerran, vuonna 1910 kolmesti ja vuodesta 1911 kuudesti viikossa, syyskuusta 1912 lähtien nimensä mukaisesti iltapäivälehtenä. Sen julkaisijana toimi Suomalaisen Työväenliiton Kirjapaino ja Sanomalehti Oy. Toimittajina työskentelivät Konsti Lilja (vastaava toimittaja 1908–1909), J. A. Vuori (vast. toim. 1909–1911), Ape Laitio (1912), Juho Torvelainen (1912–1913) ja Yrjö Kataja (1913).
Uri Geller

Uri Geller (s. 20. joulukuuta 1946 Tel Aviv, Israel) on israelilainen esiintyjä, joka tunnetaan parhaiten esityksistä, joissa hän taivuttaa metallihaarukoita ja -lusikoita joko kevyesti sivelemällä tai koskettamatta lainkaan. Geller on väittänyt kykenevänsä psykokinesiaan. Hänen väittämiään psykokineettisiä kykyjä on sanottu huijaukseksi ja silmänkääntötempuksi. Psykokineettisiin voimiin uskovat ihmiset pitävät hänen kykyjään kuitenkin todellisina.
Suomessa Geller tuli tunnetuksi esiintymällä suorassa televisiolähetyksessä tammikuussa 1974. Marraskuussa 2011 hän esiintyi Porvoossa messuilla.

Ilmiö

Juuri ennen Gellerin tuloa julkisuuteen israelilaisessa taikurilehdessä julkaistiin vuonna 1968 ohjeet Geller-ilmiön synnyttämiseksi. Tieteiskirjailija Arthur C. Clarken tulkinnan mukaan Geller-ilmiö tarkoittaakin sitä, että taikuri saa ihmiset uskomaan yliluonnollisten kykyjensä aitouteen.
Geller haastoi Nintendon oikeuteen Pokémonissa esiintyvän Kadabra-hahmon (japaninkieliseltä nimeltään Yungerā) psyykkisten voimien ja hahmon kädessä olevan lusikan vuoksi. Hän syytti Nintendoa imagonsa väärinkäytöstä ja vaati 60 miljoonan punnan vahingonkorvauksia. Kanne hylättiin.

Brexitin pysäyttäminen

Ison-Britannian EU-eron alla maaliskuussa 2019 Geller vetosi avoimessa kirjeessään Britannian pääministeri Theresa Maylle, että tämän tulee lopettaa EU-eron valmistelu. Mikäli May kaikesta huolimatta jättää huomioimatta Gellerin vetoomuksen, Geller väittää turvautuvansa telepaattisiin kykyihinsä ja estävänsä Mayta johtamasta maataan ulos Euroopan unionista. Geller perustelee toimintaansa sillä, että hän tuntee psyykkisesti ja hyvin vahvasti brittien enemmistön olevan EU-eroa vastaan. Tunne perustuu hänen mukaansa hänen kykyynsä aistia näkymättömiä, valtaisia energiatasoja, jotka koostuvat yksittäisten ihmisten ajatusten kumuloitumisesta.

Kritiikki

Geller on jäänyt kiinni huijaamisesta useampia kertoja. Hän epäonnistui lusikan taivuttamisessa vuonna 1973 The Tonight Show’n lähetyksessä, jossa juontaja Johnny Carson, joka oli taikuri aiemmin itsekin, oli järjestänyt tilanteen siten, ettei Geller eivätkä hänen avustajansa olleet voineet koskea lusikoihin etukäteen.
Vuonna 1996 televisiossa kepposiaan näyttävän Noel Edmondsin ohjelmassa Noel's House Party Edmonds asetteli kameroita kuvaamaan Gelleriä myös kuvakulmista, joista tämä ei ollut tietoinen. Ohjelmassa Edmonds näytti kameralle tallentamansa sekunnit, joissa Geller taivutti lujasti kaksin käsin lusikkaa, ennen kuin alkoi esitellä sillä taivutustemppuaan yleisölle.
Vuonna 2007 Successor-nimisessä israelilaisessa ohjelmassa (jossa etsittiin "seuraajaa" Gellerille) kuvattiin pätkä, jossa näkyy miten Geller pitää sormessaan magneettia tempussa, jossa hän väittää ohjaavansa kompassia paranormaalien kykyjen avulla. Geller yritti saada YouTubea poistamaan videon.
Skeptikoiden mukaan Uri Geller myönsi tammikuussa 2008, ettei hänellä ole paranormaaleja kykyjä. Myöhemmässä haastattelussa Geller sanoi että hänen sanansa oli tulkittu väärin, ja että hän oli vain sanonut että "ei enää tee yliluonnollisia asioita".
Kannuslampi (Multia)

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Pussijoen valuma-alueella (35.64), jonka Suolamminjoen valuma-alueeseen (35.643) se kuuluu.
Folke Landgrén

Lars Folke Landgrén (14. lokakuuta 1890 Maarianhamina – 2. joulukuuta 1962 Helsinki) oli asessori, arkistonhoitaja ja sukututkija.

Henkilöhistoria

Folke Landgrénin vanhemmat olivat asessori Lars Alexander Landgrén ja Aina Sofia Nyström. Hänen ensimmäinen puolisonsa 1914–1942 oli Helga Amalia Jaatinen ja toinen vuodesta 1950 Birgitta Maria Burgman. Landgrén tuli ylioppilaaksi 1908 ja toimi Helsingin raastuvanoikeuden arkistonhoitajana 1915–1917 ja 1920–1958. Maistraatin kirjaajana hän työskenteli 1918–1920. Landgrén oli vaaliasiain esittelijä Helsingissä 1908–1948, hoitaen kaikki kunnalliset ja valtiolliset vaalit kaupungissa. Vuonna 1958 asessorin arvonimen saanut Landgrén oli Suomen Sukututkimusseuran tutkijajäsen vuodesta 1947.
Albertus Pictor

Albertus Pictor (n. 1440 Immenhausen – 1509) oli ruotsalainen myöhäisgotiikan ajan kirkkomaalari. Hänet tunnetaan monista säilyneistä seinämaalauksista eri kirkoissa Etelä- ja Keski-Ruotsissa.
Albertuksen alkuperäinen nimi Albertus Immenhusen tuli hänen Saksan Hessenissä sijaitsevan kotikaupunkinsa Immenhausenin mukaan. Albertuksen nimi on mainittu ruotsalaisissa asiakirjoissa vuonna 1465, jolloin hänet oli hyväksytty Arbogan porvaristoon. Kahdeksan vuotta myöhemmin hän muutti Tukholmaan, missä hän ajan tavan mukaan otti hoitaakseen aiemmin kuolleen taiteilijan Johan Målaren työpajan sekä meni myös tämän lesken kanssa naimisiin.
Albertus Pictorin tuotantoa, muun muassa teksti­nauhoja, on tutkittu hankkeessa, joka julkaistiin hänen juhlavuotensa kunniaksi.

Tuotanto kirkkomaalarina

Albertus Pictor oli monipuolinen ja tuottelias taiteilija. Aikalaiset tunsivat hänet kirkkojen seinämaalausten ohella urkurina ja kirjailujen tekijänä. Häneltä on säilynyt yli kolmekymmentä kirkkomaalausta, joista useimmat ovat Mälarenin alueella. Noin kolmanneksessa niistä on Albertus Pictorin signeeraus. Tunnettuja maalauksia on Bromman kirkossa Tukholman lähellä, Lidin kirkossa Södermanlandissa ja Täbyn kirkonkylän kirkossa Täbyssä.

Albertus nykykulttuurissa

Albertuksen maalaus Kuolema pelaa shakkia Täbyn kirkossa inspiroi Ingmar Bergmania luomaan elokuvaansa Seitsemäs sinetti vuodelta 1957 kohtauksen, jossa ritari pelaa shakkia kuoleman personifikaation kanssa. Myös itse Albertus Pictor esiintyy kirkossa maalaavana, häntä näyttelee Gunnar Olsson.
Triskaidekafobia

Triskaidekafobia on numeron 13 taikauskoista pelkoa, jota esiintyy lähinnä länsimaissa. Numero koetaan pahaenteiseksi, ja esimerkiksi asuminen hotellihuoneessa numero 13 tuntuu tämän vuoksi vaikealta tai pelottavalta.
Lähinnä Yhdysvalloissa usein hotelleista ja muista rakennuksista on tämän vuoksi jätetty välistä pois kerrosluku 13 ja huone numero 13. Myös matkustajalentokoneissa vältetään 13. rivinumeroa. Lisäksi Formula 1:ssä kellään kuljettajalla ei ole autoa numero 13.
Triskaidekafobian erikoismuoto on paraskavedekatriafobia, jossa pelko kohdistuu erityisesti kuukauden 13. päivän osumiseen perjantaille.
Itä-Aasiassa vastaava pelko on tetrafobia, joka kohdistuu numeroon 4. Italiassa taas epäonnenlukuna pidetään seitsemäätoista.
Anders Fabian Orrhjelm

Anders Fabian Orrhjelm (Orraeus) (30. marraskuuta 1762 Porvoo - 2. joulukuuta 1816 Turku) oli prokuraattori, Porvoon pormestari ja valtioneuvos.
Orrhjelmin vanhemmat olivat lehtori Gustaf Orraeus ja Ulrika Helena Gudseus. Hän tuli filosofian kandidaatiksi 1784, palveli Turun hovioikeudessa ja siirtyi Porvoon pormestariksi 1792. Kymin laamannikunnan vt. hoitajana Orrhjelm toimi 1795-1807, laamannin arvo hänelle myönnettiin 1806. Georg Magnus Sprengtporten kutsui Orrhjelmin tammikuussa 1809 kansliansa päälliköksi ja Porvoon valtiopäivillä hän toimi talonpoikaissäädyn sihteerinä. Häntä esitettiin hallituskonseljin jäseneksi, mutta hän sai vain oikeusosaston esittelijäsihteerin toimen. Orrhjelm aateloitiin 1809, Vaasan läänin varamaaherrana hän toimi 1812-1816. Viimeksi mainittuna vuonna hän sai valtioneuvoksen arvon ja hänet nimitettiin prokuraattoriksi Matthias Caloniuksen jälkeen, mutta hän ehti hoitaa virkaa vain lyhyen ajan.
Orrhjelm kuoli naimattomana.
Ártan arkeologinen museo

Historia ja rakennus

Museo on perustettu vuonna 1973. Se toimi alun perin kaupungin Panagía Parigorítissan kirkon yhteydessä olleessa bysanttilaisaikaisessa ruokasalissa (trapeza) 1200-luvulta. Se kävi pieneksi löytöjen määrän kasvaessa. Vuodesta 2006 museo toimii uudessa museorakennuksessa, jonka rakentaminen alkoi vuonna 1999. Museorakennus sijaitsee kaupungin lounaislaidalla lähellä Árachthos-jokea. Rakennuksen pinta-ala on 1 549 neliömetriä ja sen näyttelytilojen pinta-ala noin 500 neliömetriä. Museoon kuuluu myös muun muassa esineiden kunnostus- ja säilytystiloja.

Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu esineitä eri puolilta Ártaa ja sen ympäristöä. Löydöt ajoittuvat paleoliittiselta kaudelta roomalaiselle kaudelle. Erityisesti museo esittelee antiikin Ambrakian kaupungin kehitystä sen perustamisesta tuhoon kaupungin pyhäköistä, teattereista ja muista rakennuksista sekä haudoista tehtyjen löytöjen kautta. Museoesineisiin kuuluu muun muassa veistoksia ja pienoispatsaita, keramiikkaa, pronssiesineitä, hautakiviä, rahoja sekä piirtokirjoituksia.
Merkittävimpiä esineitä ovat muun muassa Damonin Aleksioksen pojan hautakivi 200- tai 100-luvulta eaa.; nymfien, Hermeen ja Panin pyhäkkönä toimineesta Koudounótrypan luolasta löydetyt pienoispatsaat ja reliefit; Apollon Pythios Soterin temppelin raunioista löydetty piirtokirjoitus, joka määrittelee Ambrakian ja Kharadroksen rajat noin vuodelta 167 eaa.; sekä Afroditeen pienoispatsas 100-luvulta eaa.