Mehiläinen (yritys)

Historia

Sairaalaosakeyhtiö Mehiläisen perusti neljä lääkäriä vuonna 1909 Helsingissä. Yritys toimi alun perin Huvilakadulla 42-paikkaisena mutta muutti vuonna 1932 omaan sairaalarakennukseensa Pohjoisen Hesperiankadun varrelle. Jatkosodan aikana sairaala toimi sotasairaalana. Vuonna 1984 yhtiöön ostettiin Hakaniemen Lääkäriasema, ja yhtiö alkoi muotoutua konserniksi. 
Lääkärikeskus Vuori perustettiin Turussa vuonna 1932. Lääkärikeskus Vuori fuusioitui Meditorin kanssa. Syntynyt yritys fuusioitui 1950-luvulla perustetun yksityisen lääkäriaseman Vaguksen kanssa Tohtoritaloksi.
Vuonna 2001 Sairaalaosakeyhtiö Mehiläinen ja Tohtoritalo fuusioituivat Mehiläinen Oy:ksi.

Yhdistyminen Mediverkon kanssa

Mediverkko ja Mehiläinen ilmoittivat yhdistymisestään 18.11.2014. Uuden yhtiön toimitusjohtajaksi tuli Mediverkon perustajaosakas ja toimitusjohtaja Janne-Olli Järvenpää.
30.1.2015 lähtien Mediverkko on ollut osa Mehiläinen-konsernia. Yritysten kokonaisliikevaihto oli tuolloin yli 360 milj. €, ja henkilöstöä niissä oli yhteensä yli 9 000.

Yritysostot

Mehiläinen on tehnyt vuodesta 2015 vuoden 2018 marraskuuhun yhteensä 41 yritysostoa.

OP:n työterveyspalveluiden osto

Vuonna 2019 OP kertoi myyvänsä Pohjola Terveyden työterveyspalvelut Mehiläiselle. Pohjola Terveyden työterveyspalveluliiketoiminta oli laajuudeltaan 800 asiakasyritystä ja se tuotti työterveyspalveluita niiden lähes 19 000 työntekijälle. Pohjola Terveys tiedotti aloittavansa koko 250 hengen henkilöstöään koskevat yt-neuvottelut, jotka voivat johtaa enimmillään 20 tehtävän päättymiseen.

Verovastuullisuus

Finnwatchin toukokuussa 2019 julkaistussa sote-alan verovastuullisuusselvityksessä, Mehiläinen sai kuudesta vertaillusta yhtiöstä huonoimman kokonaisarvosanan -2 (asteikolla -11 ... +11). Finnwatch toteaa raportissaan että Mehiläinen julkaisee verkkosivuillaan veropolitiikkansa, jonka se kertoo perustuvan avoimuuteen ja vastuullisuuteen. Yhtiö vastasi lähes kaikkiin Finnwatchin esittämiin kysymyksiin. Mehiläisellä on euromääräiseltä suuruudeltaan erittäin merkittävä veroriita, ja se on hävinnyt riidan hallinto-oikeudessa. Mehiläisellä ei ole aggressiivisia osakaslainajärjestelyjä, mutta se on selvitystä edeltävinä vuosina ollut alikapitalisoitu rahoituslaitoksilta otetuilla lainoilla, joista maksettavat korot vähentävät Suomessa näytettävää veronalaista tulosta ja yhtiön omavaraisuusaste on ollut huomattavasti alan keskiarvoa matalampi. 2018 yritysjärjestelyissä suomalaisen konsernin omavaraisuusaste on noussut. Yli puolet Mehiläisen lääkäreistä työskentelee ulkopuolisina palveluntarjoajina, ja yhtiön osaomistuksessa oleva OmaPartners Oy maksaa osakaslääkäreille työpanososinkoja. Vuonna 2018 näitä osinkoja on mak-settu 6,05 miljoonan euron arvosta.

Ongelmia toiminnassa

Mehiläinen itse ja siihen kuuluva, hoivapalveluja tuottava yhtiö (silloiselta nimeltään Carema) saivat osakseen vuonna 2011 runsaasti negatiivista julkisuutta Pohjoismaissa. Julkisuudessa käsiteltiin Jerseyn veroparatiisiin suuntautunutta, sinänsä laillista aggressiivista verosuunnittelua ja hoivapalvelujen arkeen liittyviä säästöjä.
Tammikuussa 2019 Esperin hoivakodissa sattuneen kuolemantapauksen myötä nousseen julkisen keskustelun myötä Yle nosti esille, että kolmesta suuresta hoivakotiyrityksestä Esperin ja Attendon lisäksi myös Mehiläisen hoivakodeissa on ollut muun muassa hoitajien määrän alimitoituksesta johtuvia ongelmia.