Hiitolanjoki

Maantiede

Hiitolanjoki on 53 kilometriä pitkä, josta 8 kilometriä virtaa Suomen puolella ja 45 kilometriä Venäjällä. Joki saa vetensä Simpelejärvestä ja Silamusjoen yläpuolisista järvistä. Rautjärvellä joki virtaa kunnan keskustaajaman Simpeleen kautta. Karjalan tasavallassa se virtaa entisen Hiitolan kunnan alueella ja laskee Laatokan luoteiskulmaan. Joessa on kaksitoista koskea. Vesistöalueen koko laajuus on 1 415 neliökilometriä, ja se jaetaan seitsemään pienempään valuma-alueeseen.

Jokimaisema ja joen käyttö

Hiitolanjoki on vanha vesireitti, kalastuspaikka, kuljetus- ja uittoväylä sekä myllyjen, sahojen ja vesivoimaloiden voimanlähde. Ennen 1940-luvun alueluovutuksia koko joen vesistöalue kuului Suomelle. Suomen puoleiset kosket eli Juvankoski, Ritakoski, Lahnasenkoski ja Kangaskoski on valjastettu sähköntuotantoon. Hiitolanjoki on edelleen Laatokan luonnonvaraisen järvilohen tärkein nousujoki. Tavoitteena on palauttaa Laatokan lohi myös Suomen puolelle entiselle reitilleen ja kutukoskilleen. Nykyisin Laatokan lohi pääsee nousemaan Suomen puolella Kangaskosken voimalaitoksen alapuolelle saakka. Jokiympäristö sopii tutustumiskohteeksi kalastajalle, retkeilijälle ja kulttuurihistoriasta ja teollisuusperinteestä kiinnostuneelle. Matkailun ja virkistyskäytön mahdollisuuksia Hiitolanjoella kehitetään edelleen.

Voimalaitokset ja jokivarren teollisuuden kehittyminen

Hiitolanjoen luontopolun varrella kuutostieltä valtakunnan rajalle päin oleva Ritakosken voimalaitos valmistui vuonna 1920. Voimalan putouskorkeus on kuusi metriä ja vuosituotanto noin 2 200 MWh. Sen omistaa Hiitolanjoen Voima Oy. Seuraava voimalaitos jokea alaspäin eli Lahnasenkoski valmistui jo vuonna 1911. Se on tiettävästi vanhin puurakenteinen vesivoimala Suomessa. Voimalan putouskorkeus on kahdeksan metriä ja vuosituotanto noin 4 500 MWh. Sen omistaa Vantaan Energia Oy. Jokea hieman alavirtaan Lahnasenkoskesta sijaitsee Kangaskosken vuonna 1925 valmistunut voimalaitos, jonka omistaa Hiitolanjoen Voima Oy. Siinä oli tiettävästi ensimmäinen Suomessa käytössä ollut Kaplan-turbiini. Ylävirran puolella Metsä Board Simpeleen tehdasalueella taas toimii edelleen Juvankosken vuonna 1948 valmistunut voimalaitos. Koskessa ollutta yli kuuden metrin putousta Juvanpauhua tultiin aikoinaan ihailemaan kauempaakin. Hiitolanjoen voimaloista 1918 rakennettua Sahakoskea, seuraavana vuonna valmistunutta Kalliokoskea ja 1924 rakennettua Syrjäkoskea ei ole olemassa joitakin raunioita lukuun ottamatta.
Hiitolanjoen varren varhaisia teollistajia oli Parikkalassa syntynyt Matti Roiha (1863-1917), joka osti Juvankosken 1896 300 markalla ja perusti sinne sahan vuonna 1899. Samana vuonna hän sai luvan paperitehtaalle, jonka toiminta päättyi kuitenkin vararikkoon kolmen vuoden päästä 1902. Roiha osti myös Ritakosken myllyn lankarullatehdasta varten, mutta ajautui henkilökohtaiseen konkurssiin. Rahoittajat hankittuaan hän oli vielä perustamassa Kangaskoskelle puuhiomoyhtiö Kangaskoski Aktiebolagia, joka sekin teki vararikon, vuonna 1903. Aktiebolag Simpele, joka perustettiin Juvankoskelle ruskeaa käärepaperia valmistamaan vuonna 1905, osoittautui sen sijaan menestyksekkääksi yhtiöksi.

Liikenneyhteydet

Valtatie 6:lta on n. 0,25 km:n matka Hiitolanjoen Ritakoskelle ja n. 1,9 km:n matka Kangaskoskelle. Simpeleen rautatieasemalta on n. 1,2 km:n matka Ritakoskelle ja n. 2,8 km:n matka Kangaskoskelle.