Alue 333

Löytäminen

1960- ja 1970-luvuilla neljän miehen muodostama retkikunta IARE (International Afar Research Expedition) aloitti geologisen tutkimuksen ja kartoittamisen Afrikan sarven alueella. Retkueeseen kuuluivat ranskalainen paleoantropologi Maurice Taieb, ranskalainen paleontologi Yves Coppens, amerikkalainen geologi Jon Kalbi sekä amerikkalainen antropologi Donald Johanson. He asettuivat tutkimaan Hadarin muodostuman sedimenttiä.
Historiallisesti Afarin syvänkö oli hyödyntämättä, koska se oli kaukainen ja kolkko paikka. IARE päätti kuitenkin tutustua alueeseen muista syistä. Geologisen jakson aikana Hadari muodostuma kerrostui lähes 200 metrin Sedimentti kerrokseksi. Sedimentti oli myös runsaasti fossiileja, mikä tarkoittaa, että tutkijat saattavat löytää hyvin säilyneitä ja täydellisiä fossiileja. Lisäksi alueella oli maasälvää ja vulkaanista lasia, joka kertoi tuliperäisyydestä.
Vuodesta 1973 vuoteen 1977 IARE-kampanjan tuloksena löydettiin noin 250 hominidi-fossiilia. Kuuluisin Hadar-löytö on Lucy, täydellisin Australopithecus afarensisin luuranko, mitä oli löydetty. Kuitenkin vuonna 1975 löydettiin samasta muodostumasta lukuisia jäänteitä toisistakin Australopithecus afarensis -lajin yksilöitä ja paikka nimettiin Alue 333:ksi. Nämä jäänteet tulivat tunnetuksi "the First Familynä" ja edustavat vähintään kolmeatoista eri henkilöä, niin lapsia kuin aikuisiakin. Fossiilien läheltä löytyneiden esineiden perusteella on päätelty hominidien asuneen laumana tai he ovat kuuluneet samaan perheeseen.

Tulokset

216 fossiilista 197 oli pintalöytöjä ja 19 löydettiin 80 cm syvyydestä, mikä viittaa yhteiseen kuolinpäivään. Lisäksi vierailut alue 333:lla johtivat 23 ylimääräisen selkänikaman, kolmen alaleuan sekä hampaan löytöön. Tämä lisäsi arvion 13 yksilöstä 17 yksilöön (9 aikuista, 3 nuorta ja 5 lasta). Fossiileja puuttui sään vaikutuksesta.
Vuonna 2000 fossiileista saatiin koottua neljä jalkapöytää. Morfologi tutki luun, jotka viittaisivat siihen, että Australopithecus afarensis liikui jo ihmisen kaltaisesti.

Alkuperä

Tutkimustulokset ovat osoittaneet "the First Familyn" asuneen alue 333 lähettyvillä ja kuolleen samanaikaisesti, mutta tulokset on jouduttu varmistamaan. Varmistamiseen käytettiin radiohiiliajoitusta, mikä tuotti fossiileille ikää 3,18-3,21 miljoonaa vuotta.

Kuolinsyy

On harvinaista, että usea saman lajin yksilö kuolee yhtäaikaisesti samassa paikassa ja se on antanut aihetta spekulointiin kuolinsyystä. Yksi suosittu teoria oli tuhotulva, mutta tarkemmat tutkimukset ovat osoittaneet, ettei alueella tulvinut hominidien kuollessa. Vaihtoehtoisessa teoriassa suuret kissapedot olisivat saalistaneet hominidijoukon, mitä todistaa luiden puuttuminen. Mutta mikäli kissapedot olisivat saalistaneet hominidit, olisivat ne kuolleet eri aikaan. Ylimääräisessä teoriassa ehdotetaan ruokamyrkytystä, mutta Johanson epäilee teoriaa, sillä hominidit olivat kasvissyöjiä.

Laji

Moni epäilee ettei "First Familyn" hominidi kuulu samaan lajiin. Se, että fossiilit koostuvat kolmestatoista yksilöstä, jotka ovat kuolleet samaan aikaan, viittaa siihen, että ne ovat samaa lajia. Jotkut uskovat, että tämä on vain sattumaa.
Pyrkiessään ratkaisemaan tätä keskustelua, arkeologit ovat tutkineet laajasti kaikkia luita. Kokoeroja havaittiin olka- ja lonkkaluita vertaamalla. Vaikka luut olivat eripituisia, todennäköisesti ne kuuluvat kaikki Australopithecus afarensis-lajiin ja luiden eripituisuus johtui sukupuolista sekä yksilön iästä.

Populaarikulttuurissa

Brittiläisessä scifisarjassa Uhka menneisyydestä Helen Cutter myrkytti "the First Familyn" tarkoituksenaan tuhota ihmiskunta.