Turkin hyökkäys Pohjois-Syyriaan 2019

Tausta

Syyriassa oli käynnissä sisällissota. Turkki tuki joitain Damaskoksen hallintoa vastaan taistelleita islamistikapinallisia. Kurdit puolestaan olivat sisällissodan turvin perustaneet maan pohjoisosiin Rojavan itsehallintoalueen. Yhdysvallat oli 2010-luvulla auttanut kurdeja kukistamaan Isisiä mm lähettämällä erikoisjoukkoja Syyrian kurdialueelle. Syyrian armeija vetäytyi taisteluitta kurdialueelta.  
Syyrian sisällissodasta tuli kurdipakolaisia vuonna 2014-2015, kun isis hyökkäsi mm Kobaneen. Turkin armeija ei päästänyt näitä rajansa yli. Turkin kurdit protestoivat tätä ja Turkin hallitusta vastaan.. Turkin väitettiin salaa tukevan Isisiä. Näin alkoi uudestaan kurdien sissi- ja terrorisota Turkissa. Turkki vastasi tähän omilla toimillaan, jotka ulottuivat myös Syyrian puolelle. Turkki hyökkäsi Syyrian puolelle ensi kertaa jo 2016, seuraavaksi 2018.

Syyt

Turkki piti kurdeja vihollisinaan, ja halusi häätää nämä myös Syyrian puolelta rajansa läheisyydeltä. Samalla se pystyi luomaan sinne maassa oleskelevien syyrialaispakolaisten säilytysalueen. Turkki ei kyennyt toteuttamaan operaatiotaan silloin, kun Yhdysvaltain joukot oleskelivat kurdialueella. Ulkomaisia sotilasoperaatioita yleisesti vastustanut Yhdysvaltain presidentti Donald Trump päätti vastoin puolustusministeriön ajatusta vetää joukkonsa pois tukemasta kurdeja. Hän katsoi, että Isis oli lyöty, ja Venäjä ja Iran eliminoisvat Isisin rippeet. Yhdysvaltain joukkoja siirtyi ja dekativoitui Turkin armeijan tieltä. Trump piti Turkin Erdogania läheisenä liittolaisenaan. Joidenkin mukaan Trump pyrki sunnalaista Turkkia tukemalla 
patoamaan Iranin kasvanutta vaikutusvaltaa Lähi-idässä. Toisaalta Trumpin ja Erdoganin konservatiiviset maailmankuvat sopivat yhteen.

Tapahtumat

9. lokakuuta 2019 Turkin armeija aloitti ilmaiskut ja tykistöktulituksen. Varhain seuravaana päivänä alkoi itse päähyökkäys.  Hyökkäyksessä oli mukana myös syyrialaisia SNA:n islamistikapinallisia.
Näissä oli mm entisiä al-Nusran rintaman jäseniä, jotka eivät osallistuneet Isisn vastaiseen taisteluun aiemmin. Turkin joukoilla oli selvä ylivoima, koska Rojavan kurdeilla oli lähinnä vain keveitä aseita.Turkin joukot menettivät muutaman ensimmäisen hyökkäyspäivän aikana vain yhden sotilaan, mutta kurdit yli 100  kaatuneina, haavoittuneina ja vankeina. Siiviiliuhreja tuli noin 50 viiden ensimmäisen päivän aikanat/. Turkin ja kurdien tulitus osui myös siviileihin. Turkin puolella oli myös syyrialaisia islamistitaistelijoita. Kurdit syyttivät näitä siviilien tappamisesta. Turkin tukemat Ahrar al-Sharqiyan islamistitaistelijat teloittivat kurdien puoluejohtaja Hevrin Khalafin. Washington Postin mukaan Turkin armeija ampui pelotustarkoituksessa tykistöllä myös amerikkalaisjoukkojen lähelle tarkoituksella. Syyrian hallitus päätti 13. lokakuuta lähettää armeijansa Turkin armeijaa vastaan. Kurdien SDF pyrki neuvottelemaan edes jonkinlaisen sopimuksen Syyrian hallinnon kanssa.  Yhdysvallat veti käytännössä kaikki joukkonsa pois 14. lokakuuta. Yhdysvallat vaati Turkkia lopettamaan hyökkäyksensä. Erdogan sanoi, ettei maa lopeta hyökkäystään, ennen kuin turvavyöhyke on perustettu.
16. päivään mennessä 30000 kurdisiviiliä oli paennut, ja 70 siviiliä kuollut. Yhdysvallat ja muut ulkovallat neuvottelivat 17. lokakuuta viiden päivän tulitauon.  Tulitauon tarkoitus oli Turkin mukaan antaa "terroristijärjestölle aikaa poistua turva-alueelta". Tulitaukoa rikottiin. Turkki jatkoi sotatoimia, eivätkä kurdijoukot vetäytyneet sovitusti. Syyrian armeijan yksiköitä saapui lisää kurdialueelle. Venäjän ja Turkin välillä sovittiin yhteisistä partioista, jotka varmistavat kurditaistelijoiden vetäytymisen. Kurdijoukot vetäytyivät pois 30 km rajavyöhykkeeltä. Syyrien presidentti Assad näyttäytyi pitkästä aikaa julkisuudessa ja lupasi tukea kurdeille.

Seuraukset

Kurdit, monet amerikkalaiset viiramiehet ja ihmiset muualla maailmassa syyttivät Trumpia kurdien hylkäämisestä ja jättämisestä Turkin armeijan armoille. Saksa ja Ranska jäädyttivät asevientisnä Turkkiin. EU tuomitsi Turkin hyökkäyksen.
Turkki uhkasi päästää maassa olevat syyrialaisapakolaiset Euroopaan, jos EU arvostelee näkyvästi Turkin toimia Syyriassa.
Hyökkäysten takia Isis-vankeja pääsi pakoon. Venäjän presidentti Putin varoitti maailmaa terrorismista.
Myös Yhdysvallat pyrki osin hillitsemään Turkin hyökkäystä. Mutta kumpikaan suurvalta ei välittömästi puuttunut operaatioon. Monet länsimaat ja Kiina toimitsivat Turkin toimet, ja mm Venäjä ei ottanut kantaa. Arabiliitto, Iran, Israel ja Intia vastustivat hyökkäystä. Ainoastaan Pakistan ja Azerbaidzhan hyväksyivät Turkin toimet.Yhdysvalloissa ja maailmalla arvosteltiin sitä, että Yhdysvaltain presidentti Donald Trump vetäytymispäätöksellään hylkäsi kurdit.