Valtioneuvoston kanslia

Historia

Vuonna 1892 pääministeri sai johdettavakseen oman kanslian, senaatin talousneuvoston. Sen nimi muutettiin vuonna 1918 valtioneuvoston kansliaksi.
Vuonna 1939 valtioneuvoston kanslian alaisuuteen perustettiin valtioneuvoston tiedotuskeskus, joka siirrettiin vuonna 1945 sisäasiainministeriöön.
Vuonna 1963 perustettiin päätoiminen ja vakituinen kansliapäällikön virka. Vuonna 1990 kansliapäällikön tehtävät siirtyivät pääministerin mukana vaihtuvalle poliittiselle valtiosihteerille sekä alivaltiosihteerille. Valtiosihteeri avustaa pääministeriä ja alivaltiosihteeri johtaa kanslian hallintoa.

EU-asioiden osasto

EU-asioiden osasto vastaa yhteensovittamisjärjestelmän toiminnasta ja Suomen EU-politiikan johdonmukaisuudesta. Osasto toimii pääministerin ja eurooppaministerin valmistelukoneistona sekä EU-ministerivaliokunnan sihteeristönä. Osasto valmistelee Eurooppa-neuvoston kokoukset, johtaa EU-asioiden komiteaa sekä osallistuu valmistelujaostojen työhön. Osaston edustaja on läsnä neuvoston kokouksissa osana Suomen valtuuskuntaa.
EU-asioiden osaston johtajana toimii Kare Halonen. Osasto jakautuu edelleen neljään yksikköön, joita ovat yleisten EU-asioiden yksikkö, EU-politiikkayksikkö, EU-tiedonhallintayksikkö sekä EU-puheenjohtajuussihteeristö.

Valtioneuvoston hallintoyksikkö

Valtioneuvoston hallintoyksikön tehtävänä on kanslian sisäinen hallinto sekä ministeriöiden yhteiset hallinto- ja palvelutehtävät. Valtioneuvoston hallintoyksikköä johtaa osastopäällikkö Janne Kerkelä. Osasto on jaettu edelleen viiteen toimialaan, joita johtaa kolme toimialajohtajaa Max Hamberg ja Kaija Uusisilta. Tietotoimialan alaisuudessa toimivat IT-yksikkö ja tiedonhallintayksikkö. Tila ja turvallisuus-toimialan allaisuudessa valmiusyksikkö ja tila- ja virastopalveluyksikkö. Henkilöstö- ja taloustoimialan alaisuudessa henkilöstöyksikkö ja talousyksikkö. Sisäisen viestinnän ja tietotuen toimialan alaisuudessa toimivat sisäisen viestinnän yksikkö sekä tietotuki- ja julkaisuyksikkö. Käännös- ja kielitoimialan alaisuudessa ruotsin kielen yksikkö, vieraiden kielten yksikkö sekä kielipalvelujen tukiyksikkö.

Omistajaohjausosasto

Omistajaohjausosaston tehtävänä on valtion omistajapolitiikka, valtio-omisteisten yhtiöiden omistajaohjaus, yhtiöiden omistuspohjan laajentaminen ja omistusjärjestelyt sekä osakesijoittaminen. Osasto vastaa myös omistajaohjauksen käytäntöjen yhteensovittamisesta ja ministeriöiden välisestä yhteistyöstä omistajaohjausasioissa.
Omistajaohjausosaston päällikkönä toimii Kimmo Viertola.

Viestintäosasto

Viestintäosasto vastaa pääministerin ja hallituksen viestinnästä, valtioneuvoston kanslian ulkoisesta viestinnästä sekä valtioneuvoston EU-viestinnän koordinoinnista.  Viestintäosasto huolehtii myös valtioneuvoston päätöstiedottamisesta, poikkeusolojen viestinnän johtamisesta ja suunnittelusta sekä valtionhallinnon viestinnän yhteensovittamisesta ja kehittämisestä.
Viestintäsosaston päällikkönä toimii Päivi Anttikoski.

Strategiaosasto

Strategiaosaston tehtävänä on pitkän aikavälin yhteiskuntapolitiikan ennakointi ja suunnittelu, valtioneuvoston selvitys- ja tutkimustoiminta, kestävän kehityksen kansallisen toimeenpanon yhteensovittaminen, hallituksen strategiatyö ja toimintasuunnitelman valmistelu, hallituspolitiikan raportointi sekä toimiminen hallituksen strategiaistunnon ja kansliapäällikkökokouksen sihteeristönä. 
Strategiaosastossa on kaksi yksikköä, yhteiskuntapolitiikan suunnitteluyksikkö ja hallituspolitiikkayksikkö. 
Strategiaosaston päällikkönä toimii Seppo Määttä.

Istuntoyksikkö

Istuntoyksikön vastuualueena on valtioneuvoston ja tasavallan presidentin päätöksenteon asiantuntijapalvelut. Yksikön tehtäviä ovat tasavallan presidentin esittelyn ja valtioneuvoston yleisistunnon päätöksenteon käytännön järjestelyt sekä pöytäkirjanpito istunnoissa.
Istuntoyksikön päällikkönä toimii Arno Liukko.

Hankkeet ja toimielimet

Valtioneuvoston kanslian yhteydessä on toimielimiä sekä eräitä erillishankkeita ja kanslian tehtäväksi otettuja erityisselvityksiä.

Toimielimet

VNK:n toimielimille ei ole asetettu määräaikaa. Toimielimistä voidaan säätää laissa tai asetuksessa. Toimielimet tuottavat selvityksiä ja raportteja omalta erityisalaltaan tai ne käsittelevät jotain yksittäistä asiaa. Toimielimiä ovat esimerkiksi talousneuvosto ja ruotsin kielen lautakunta.

Hankkeet

Hankkeille on määrätty selkeä määräaika. Valtioneuvoston kanslian hankkeet ovat yleensä pääministerin tai valtiosihteerin asettamia. Vireillä ovat esimerkiksi Arktisen alueen neuvottelukunta (2013–2016), keskushallinnon uudistushanke (2012–) sekä säädöspolitiikan yhteistyöryhmä (2011–2015).