Susanna Koski

Elämä ja ura

Koski valmistui ylioppilaaksi Vaasan lyseon lukiosta vuonna 2005 ja hallintotieteiden maisteriksi Vaasan yliopistosta 2009.
Koski valittiin Vaasan kaupunginvaltuustoon vuoden 2012 kunnallisvaaleissa ja jatkokaudelle vuoden 2017 vaaleissa. Koski oli Vaasan sosiaali- ja terveyslautakunnan jäsen 2013–2015. Hän on ollut Pohjanmaan kokoomuksen puheenjohtaja.

Kokoomusnuorten puheenjohtajana

Elokuussa 2013 Koski valittiin Kokoomusnuorten ensimmäiseksi naispuheenjohtajaksi. Hän voitti neuvoa-antavassa jäsenvaalissa vastaehdokkaansa Matias Marttisen niukasti äänin 210–201.
Koski kertoi pyrkivänsä jatkamaan Kokoomusnuorten emopuoluetta oikeistolaisempaa linjaa. Liiton julkaisema tavoiteohjelma herätti keskustelua ajamalla muun muassa kansanryhmää vastaan kiihottamisen kriminalisoinnin poistamista. Kokoomuksen puheenjohtaja Jyrki Katainen otti ohjelmaan etäisyyttä.
Kosken kausi puheenjohtajana päättyi vuoden 2015 lopussa, ja hänen seuraajakseen valittiin Daniel Sazonov.

Kansanedustajana

Koski valittiin eduskuntaan vuoden 2015 vaaleissa Vaasan vaalipiiristä 3 102 äänellä. Hän oli liikenne- ja viestintävaliokunnan, maa- ja metsätalousvaliokunnan sekä Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan jäsen. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa hän sai 2721 ääntä eikä tullut valituksi.

Näkemyksiä

Koski on kuvannut itseään talousliberaaliksi, mutta arvojen suhteen konservatiiviksi koskien ahkeruutta, yritteliäisyyttä ja sivistystä. Arvomaailmaansa hän kuvaa termillä ”nuorkonservatiivi”, johon liittyy myös ”liberaali vapaus”.
Koski on kertonut kannattavansa nykyistä suurempien tuloerojen mahdollistamista. Hänen mielestään työntekijöiden palkkausta tulisi laajojen yleissitovien työehtosopimusten sijasta sopia yksilöllisemmin esimerkiksi työtehon ja -panoksen perusteella.
Koski julkaisi vuonna 2014 yhdessä vasemmistoliiton Li Anderssonin kanssa teoksen Punavihreä, sinivalkoinen: keskustelukirjeitä.
Syyskuussa 2016 Koski ehdotti työttömyyteen ratkaisuksi metsän hoitoa. Hän totesi YLE A-talk ohjelmassa "Missä tahansa liikkuu ja katsoo ympärilleen, niin voi nähdä tekemätöntä työtä, mitä joku voisi tehdä. Riittää, kun istuu autoon tai junaan ja katsoo metsään". Kosken kommentti herätti sosiaalisessa mediassa paljon keskustelua #risusavotta tunnisteella. Kriitikoiden mukaan Kosken ehdottamat metsien ja kaupunkien siivoaminen toimisivat pakkotyönä, jonka uhka saisi työttömät ottamaan vastaan huonopalkkaisia töitä. Koski puolusteli myöhemmin sanomisiaan, todeten että "Tarpeeseen se risusavottakin keksittiin".
Toukokuussa 2018 Kosken mielipiteet nostattivat sosiaalisessa mediassa kuohuntaa. Ylen A-studion Kuplat-juttusarjassa Koski muun muassa totesi keskustelukumppanikseen järjestetylle pitkäaikaistyöttömälle ja monisairaalle kansalaiselle kesken tämän puheenvuoron, että ”kaikilla meillä on kuule rajoitteita”, Helsingin Sanomien Nyt-liitteen mukaan ”naurahtaen perään”. Ilta-Sanomien uutinen aiheesta keräsi yleisökommentteja puolesta ja vastaan, enemmistön puolustaessa pitkäaikaistyötöntä. Lehdistä asiasta lukenut Työttömien keskusjärjestön toiminnanjohtaja Jukka Haapakoski sanoi Kosken arvomaailman edustavan koko hallituksen politiikkaa.
Marraskuussa 2018 Koski otti kantaa kirkon rooliin ilmasto- ja ympäristökysymyksissä. Hänen mukaansa seurakuntavaalien vaalikoneessa oli voimakas painotus näihin aiheisiin. Koski kertoi, ettei hirvenmetsästysharrastuksensa puitteissa ole havainnut monimuotoisuuden olevan uhattuna.
Koski on kritisoinut julkisuudessa eduskunnasta pudonneille kansanedustajille maksettavaa sopeutumisrahaa. Jäätyään kevään 2019 eduskuntavaaleissa uudelleen valitsematta, hän on kuitenkin itse nostanut sopeutumisrahaa.