google/wiki40b huggingface dataset:
Viipurin kaupunginmuuri

Viipurin kaupunginmuuri oli Viipurin vanhan kaupunginosan ympärille rakennettu suojamuuri. Viipurin linnan käskynhaltijana 1467–80 toiminut tanskalaissyntyinen Eerik Akselinpoika Tott rakennutti sen 1470-luvulla. Muurin rakensivat samat ulkomaalaiset muurimestarit, jotka rakensivat myös Olavinlinnaa vuonna 1477. Se oli ainoa suomalaisen kaupungin suojaksi rakennettu täydellinen kaupunginmuuri.

Keskiaikainen muuri

Alkuperäisen muurin paksuus oli todennäköisesti noin kaksi ja puoli metriä ja korkeus viidestä kuuteen metriä. Siinä oli alun alkaen ilmeisesti kymmenisen nelikulmaista ja pyöreää tornia, joista nykypäiviin on säilynyt ainoastaan ns. Raatitorni. Muita nimettyjä torneja olivat ainakin Pyhän Andreaksen torni itäisessä muurissa, Vesiportintorni pohjoisessa muurissa, ns. Pamppalan torni lounaassa, Hiekka- tai Kiviportintorni läntisessä merenpuoleisessa muurissa ja Munkkitorni joka oli eteläinen kulmatorni. Osa näistä sen aikaisessa puolustustaistelussa merkittävistä torneista oli rakennettu suojaamaan tärkeitä kaupungin portteja.

Myöhemmät vahvistukset

1500-luvulla muuria vahvistettiin muun muassa keskiaikaisen Karjaportin viereen rakennetulla tykkitornilla, joka on myös säilynyt nykypäiviin ja tunnetaan yleisesti Viipurin Pyöreänä tornina, ja itäiseen muuriin yhdistetyllä Sarvilinnoituksella, joka edusti uutta linnoittamistekniikkaa bastionijärjestelmineen valmistuen 1500-luvun lopulla. Sarvilinnasta on säilynyt osittain vain yksi, ns. Pantsarlahden bastioni.

Nykyisin

Viipurin kaupunginmuuri vallituksineen purettiin käytännössä kokonaan 1860-luvulla laajentuvan kaupungin tieltä, mutta aikaisemmin mainittujen säilyneiden osien lisäksi esimerkiksi eteläisiä merenpuoleisia valleja on osin vielä nähtävissä.

Tarinoita

Legendan mukaan yksi muurin alkuperäisistä torneista räjähti venäläisen sotaväen piirittäessä kaupunkia vuonna 1495. Tämä tarina tunnetaan Viipurin pamauksena.
CityVille 2

Pelaaminen

CityVille 2:ssa merkittäviä eroja edeltäjästä on esimerkiksi se, että peliä pelataan juonen mukaisesti ja se sisältää kolmiulotteisen pelimaailman. Tässä pelissä pelattavuus on perusidealtaan kuitenkin sama kuin edeltäjässä, eli pelaaja voi kerätä veroa lukuisten talojen asukkailta, kerätä rahaa omilta bisneksiltä sekä rakentaa yhteisörakennuksia, asuintaloja ja bisnesrakennuksia. Kun pelaaja aloittaa pelin, hänellä on kaupungissaan kaksi bungalowia, kolme mökkiä ja yksi ruokakauppa. Tässä pelissä pelaaja voi kuitenkin kerätä myös veroa kaupungissa liikkuvilta autoilijoilta. Toisin kuin edeltäjässä, tässä pelissä pelaaja tarvitsee rakennusten rakentamista varten asukkaita, rakennusmiehiä sekä mahdollisesti vähän jotain muuta rakennusmateriaalia. Pelaaja voi saada lisää asukkaita ja rakennusmiehiä klikkaamalla ympäri kaupunkia ajelevia autoja. Henkilöautoa klikkaamalla pelaaja saa lisää asukkaita ja avolavoja klikkaamalla puolestaan lisää rakennusmiehiä.
Tässä pelissä pelaaja voi edeltäjän tapaan tehdä myös vierailuja kavereiden kaupungeissa, joissa pelaaja saa kehitettyä omaa ystävyysmittaria auttamalla kaveriaan samojen asioiden tekemisessä kuin mitä pelaaja tekee omassa kaupungissa. Tässä pelissä pelaaja voi myös saada laajennettua kaupunkiaan keräämällä lupapapereita (engl. Zoning Permits) sekä saamalla tarpeeksi suuri rahasumma ja asukasluku. Toisin kuin edeltäjässä, tässä pelissä pystyy myös tekemään joitakin tosielämässä arkipäiväisiä asioita, kuten sammuttamaan tulipaloja ja tutkimaan johtolankoja rikosalueilta. Tässä pelissä pelaaja voi myös vaihtaa vuorokaudenaikaa päivän ja yön välillä oman haluamisen mukaan.

Vastaanotto

Gamezebo antoi pelille arvosanaksi 4,5/5 tähteä. Dotmmo puolestaan suhtautui peliä kohtaan negatiivisemmin ja antoi pelille arvosanaksi 5.1/10, sanoen pelistä että "Kaiken kaikkiaan, CityVille 2 kaatuu kaupunginrakentamisen lajityyppiin pettymyksen, mielipahan ja tylsistymisen kera".
Victor Jacquemont

Venceslas Victor Jacquemont (8. elokuuta 1801 – 7. joulukuuta 1832) oli ranskalainen kasvitieteilijä ja geologi. Hän lähti vuonna 1828 Intiaan, jossa hän asui kuolemaansa saakka.
Useita kasveja on nimetty Jacquemont'n mukaan, esimerkiksi himalajankoivun alalaji  Betula utilis var. jacquemontii
ja Suomessakin koristekasvina kasvatettu Arisaema jacquemontii.
Kubrat

Kubrat oli bulgaarien päällikkö, joka kapinoi avaareja vastaan perustaen eri heimojen liitosta muodostuneen Suur-Bulgarian nykyisen Ukrainan alueella.
600-luvun alussa bulgaarit nousivat Konstantinopolin patriarkka Nikeforoksen mukaan avaarien kaania vastaan Kubratin johdolla. Kapina ajoittui pian avaarien tekemän epäonnistuneen hyökkäyksen jälkeen vuonna 626. Kapina palveli Bysantin valtakunnan sotilaallisia etuja ja Kubrat muodostikin läheiset diplomaattiset yhteydet keisari Herakleioksen kanssa. Avaarien kukistamisen jälkeen Kubrat perusti niin sanotun vanhan suur-Bulgarian alueelle, jonka useimmat tutkijat sijoittavat Krimin niemimaan pohjoispuolelle Dneprjoen molemmin puolin.
Kubratin muusta toiminnasta tiedetään vain hyvin vähän. Suhteillaan Bysantin valtakuntaan Kubrat ilmeisesti sai arvon patrikios (patriisi), joka käytännössä tarkoitti arvovaltaa ja mahdollisesti myös Bysantista saatua rahaa. Tätä tukee Dneprjoen varren alueelta tehdyt rahalöydökset, joissa on 500- ja 600-luvuilla hallinneiden keisarien lyöttämiä kolikoita. Löydöistä on myös päätelty, että rahan lähettäminen loppui ennen vuotta 630 Konstans II:n valtakaudella. Tuolloin muslimit olivat vallanneet monet Bysantin vauraimmista alueista ja valtakunta ei enää ehkä kyennyt tukemaan liittolaisiaan. Toisaalta samoihin aikoihin löydöksiä on tehty kasaarien hallitsemilta alueilta ja tarkoituksena on ehkä ollut muodostaa liitto vaikutusvaltaansa kasvattaneiden kasaarien kanssa bulgaarien kustannuksella. Nikeforoksen ja pyhittäjä Theofaneksen teosten mukaan Suur-Bulgarian valtio hajosi Kubratin kuollessa hänen viiden poikansa johtamiin joukkoihin. Batbaian pysytteli Suur-Bulgarian vanhalla alueella ja Κotrag muutti lähistölle Dneprjoen toiselle puolelle. Neljäs poika muutti Pannoniaan ja liittoutui avaarien kanssa viidennen muuttaessa vastaavasti Pentapolikseen Ravennaan liittoutuen Bysantin valtakunnan kanssa. Asparuh, kolmas Kubratin pojista, muutti johtamansa joukot puolestaan Tonavan suulle ja perusti ensimmäisen Bulgarian valtakunnan hänen voitettuaan Bysantin valtakunnan joukot vuonna 680 tai 681.
Aukusti Pasanen

Aukusti Pasanen (8. elokuuta 1902 Juva – 10. heinäkuuta 1986 Mikkeli) oli suomalainen poliitikko. Pasanen toimi Suomen kansanpuolueen kansanedustajana vuosina 1951–1958 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Kunnallispolitiikassa Pasanen toimi Mikkelin läänin maakuntarahaston hoitokunnan puheenjohtajana, Mikkelin läänin maakuntaliiton liittovaltuuston varapuheenjohtajana, Mikkelin läänin maakuntaliiton johtokunnan varapuheenjohtajana, Mikkelin kaupunginhallituksen sekä Mikkelin kaupunginvaltuuston jäsenenä. Pasanen toimi presidentin valitsijamiehenä vuonna 1950. Pasanen kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1923, suoritti ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1930 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1933. Pasanen toimi asianajajana Viipurissa 1930, K.A. Raevaaran asianajotoimiston hoitajana Mikkelissä 1930–1931 ja osakkaana 1931–1934, omisti asianajotoimiston 1934–1958, Mikkelin lääninhallituksen vt. lääninsihteerinä 1934–1944, nuorempana lääninsihteerinä 1944–1946 ja 1958–1960, vanhempana lääninsihteerinä 1960–1963, väestösuojelutarkastajana 1963–1967, kansliapäällikkönä (lääninneuvos) 1967–1969, siirtoväenasiain esittelijänä 1944, Juvan ja Mäntyharjun tuomiokunnan tuomarina 1944–1946, työriitojen piirisovittelijana 1940–1974 sekä Mikkelin läänin vt. poliisitarkastajana 1965. Pasasen vanhemmat olivat maanviljelijä Antti Vilhelm Pasanen ja Amanda Väisänen. Pasasen puoliso vuodesta 1932 oli Saimi Katariina Granni. Pasanen oli sotilasarvoltaan kapteeni.
Aladdin (animaatiosarja)

Vastaanotto ja arvostelu

Wizard Magazine listasi vuonna 2001 Aladdinin sijalle 86 laatimassaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla.
Purstolampi (Laukaa)

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Iso Kuhajärven valuma-alueeseen (14.314) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 145,9 metriä mpy.
Iso-Koivisto (Padasjoki)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,7 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähi-alueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,9 metriä mpy.
Merimiessolmu

Merimiessolmu liittää kaksi köyttä tai narua yhteen. Se on helppo avata ja sitoa, mutta se ei kestä köysien voimakkaita liikkeitä tai vapaiden päiden nykimistä. Tyypillisesti solmu sidotaan jonkin esineen ympärille. Esimerkiksi perinteisissä purjelaivoissa sen ainoa käyttö olikin purjeiden sitominen puomille. Merimiessolmun toinen nimi on reivisolmu.
Merimiessolmu tehdään sitomalla alle yksinkertainen solmu ja sen päälle toiseen suuntaan oleva yksinkertainen solmu. Solmu aukeaa helposti, kun kummasta tahansa vapaasta päästä vedetään voimakkaasti ”väärään suuntaan”. Tällöin toinen köysi suoristuu ja toinen muodostaa leivonpään suoran köyden ympärille, joka on helppo liu’uttaa pois.
Merimiessolmu on myös helppo sitoa väärin. Jos molemmat solmut sidotaan samaan suuntaan, tuloksena on ämmänsolmu, jonka tunnistaa siitä, että vapaat päät eivät lähde samaan suuntaan kuin kiinteät päät vaan sojottavat solmusta sivulle päin. Ämmänsolmussa köysiin ei muodostu kitkaa vaan kaikki osat solmusta kulkevat solmun kiristyessä samaan suuntaan ja solmu aukenee siten helposti.
Valkonaamaliitäjä

Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on noin 48 cm ja siipien kärkiväli noin 120 cm.

Esiintyminen

Valkonaamaliitäjä pesii runsaana Japanissa ja useilla saarilla Japanin merialueella, sekä Etelä-Koreassa Sasudon saarella, missä rotat tuhosivat suuren osan pesinnöistä. Ne talvehtivat pääasiassa Australian pohjoisilla vesillä, mutta yksittäisiä harhailijoita on nähty Yhdysvaltain rannikolla ja muun muassa Israelissa. Maailman populaatio on kooltaan noin kolme miljoonaa yksilöä. Coenraad Jacob Temminck kuvaili lajin holotyypin Japaninmereltä Nagasakinlahdelta.

Ravinto

Ruokavalio koostuu enimmäkseen kaloista ja kalmareista. Laji seurailee usein anjovistroolareita.
Pipsa Hurmerinta

Pipsa Hurmerinta (s. 26. heinäkuuta 1978 Vaasa) on suomalainen juontaja, keittokirjailija, kokki ja malli.

Ura

Hurmerinta aloitti mallinuransa 17-vuotiaana vuonna 1996, muutettuaan Vaasasta Helsinkiin. Hän muutti myöhemmin samana vuonna Pariisiin ja asui ulkomailla yhteensä yksitoista vuotta, Pariisin lisäksi myös lyhyen aikaa New Yorkissa. Hurmerinta teki mallintöitä 27-vuotiaaksi asti, esiintyen muun muassa Gapin, L’Oréalin ja Louis Vuittonin mainoksissa. Palattuaan Suomeen hän aloitti ravintolakokin opinnot Espoon Omniassa ja valmistui vuonna 2009.
Hurmerinta on esiintynyt monissa televisio-ohjelmissa. Ensimmäinen hänen juontamansa ohjelma oli MTV3:n Mallikoulun toinen tuotantokausi Mallikoulu 2006. Vuosina 2011–2013 ja 2015 hän toimi Subin Top Chef Suomen juontajana ja tuomarina neljällä eri tuotantokaudella. Vuonna 2013 juonsi Avan Erilaiset äidit -ohjelman toista tuotantokautta ja vuosina 2014–2016 saman ohjelman uuden version Erilaiset perheet kahta tuotantokautta. Vuonna 2015 hän juonsi ohjelmaa Grillikuume MTV3:lla ja vuonna 2017 ohjelmaa Paluu alttarille samalla kanavalla. Vuodesta 2017 Hurmerinta on ollut myös yksi Kokkisodan kokeista MTV3:n ohjelman palattua ruutuun yli vuosikymmenen tauon jälkeen. Vuonna 2018 hän juonsi yhdessä Meri-Tuuli Väntsin kanssa Avan Samassa liemessä -ohjelmaa, jonka pohjalta julkaistiin myös keittokirja Pipsa & Meri-Tuuli samassa liemessä (WSOY, 2018).
Samassa liemessä -kirjan lisäksi Hurmerinnalta on julkaistu myös keittokirjat Pipsan keittiössä (Tammi, 2012) ja Pipsan keittokirja pienille ihmisille (Tammi, 2015). Hänen reseptejään on mukana myös kirjassa Kokkisota : huippukokkien taistosta tutut reseptit (Tammi, 2017).
Televisio-ohjelmien lisäksi Hurmerinta on juontanut myös Radio Helsingin ohjelmaa Ruokatunti. Hänellä on myös oma ruoka-alan yritys.

Yksityiselämä

Pipsa Hurmerinnan äiti on näyttelijä-ohjaaja Kristiina Hurmerinta. Hänen vanhempansa erosivat hänen ollessa seitsemänvuotias.
Hurmerinta on avoliitossa muusikko Markus Nordenstrengin kanssa. Pari asuu Helsingissä ja heillä on yksi lapsi, poika.
Blekingen teknillinen korkeakoulu

Blekingen teknillinen korkeakoulu (ruots. Blekinge tekniska högskola, engl. Blekinge institute of technology) on pieni korkeakoulu Karlskronan, Ronnebyn ja Karlshamnin kaupungeissa Blekingen maakunnassa Ruotsissa. Nimestään huolimatta korkeakoulu ei tarjoa vain teknillisiä opintoja, vaan myös hallinnon, talouden, terveyden, suunnittelun, käyttäytymistieteiden ja humanististen tieteiden opintoja. Yliopiston ohjelmistotekniikan tutkimusyksikkö on kansainvälisesti tunnustettu ja arvioitu Euroopan toiseksi parhaaksi .
Lasikuitu

Lasikuitu on erittäin kapeista lasisäikeistä tehty materiaali, jota käytetään eristeiden ja tekstiilien valmistuksessa. Arkikielessä lasikuidulla tarkoitetaan yleensä lasikuidulla vahvistettuja muovimateriaaleja eli lujitemuoveja. Ne kuuluvat komposiittimateriaaleihin.

Historia

Lasikuidun valmistamiseen tarvittava perustekniikka, jossa vedetään pitkiä säikeitä sulasta lasista, on tunnettu jo pitkään. Lasinvalmistajat ovat kautta aikojen kokeellisesti valmistaneet lasikuitua, mutta sen massatuotanto alkoi vasta, kun tarvittava hienomekaniikka oli kehitetty. Lasikuitua on valmistettu teollisesti vasta vuodesta 1936. Suomen ainoa lasikuitutehdas oli toiminnassa vuosina 1969-2011.

Käyttökohteet

Lasikuitua käytetään laajamittaisesti veneissä, koska lasikuitu on kevyttä ja vedenkestävää sekä ei kärsi korroosiosta tai lahoamisesta: käyttökohteita ovat soutuveneet, purjeveneet ja moottoriveneet. Suurin lasikuidun käyttökohde on veneenrakennus ja -korjaus. Lisäksi lasikuidusta valmistetaan myös aitoja, kylpytynnyreitä, uima-altaita, kylpyammeita, kypäriä, putkia ja säiliöitä. Lisäksi lasikuitua käytetään lipputangoissa ja puistojen penkeissä. Lasikuitu soveltuu erinomaisesti kosteisiin ja märkiin käyttökohteisiin sekä jatkuvaan suoraan kosketukseen veden kanssa. Lasikuidusta myös tehdään kalastukseen vapoja ja seiväshyppyyn seipäitä. Lasikuidusta valmistetaan myös sammutuspeitteitä, koska lasikuitu on paloturvallista. Lasikuidusta valmistetaan myös piirilevyjä. Lasikuitua käytetään myös rakentamisessa, esimerkiksi kattomateriaalina tai betonin vahvikkeena. Ensimmäisessä Chevrolet Corvettessa vuonna 1953 oli lasikuituinen kori. Auton korimateriaalina lasikuitu on korroosiota kestävää ja kevyttä, mutta henkilöautojen korimateriaalina käytetään yleensä lasikuidun sijaan terästä ja osin ABS/PC-muovia. Lasikuitua käytetään kuitenkin toisinaan rekkojen koreissa. Kilpailevia materiaaleja eri sovelluksissa ovat ruostumaton tai galvanoitu teräs, alumiini, hiilikuitu ja ABS-muovi. Lasikuidun heikkoutena on sen vaikea kierrätettävyys.
Lauren Oliver

Kirjallinen ura

Oliverin esikoisteos Kuin viimeistä päivää ilmestyi vuonna 2010, ja se on tarina teini-ikäisestä tytöstä, joka elää elämäänsä viimeistä päivää yhä uudelleen. Kirja on kasvutarina siitä, kuinka epämiellyttävästä ja itsekeskeisestä tytöstä tulee kokemiensa raskaiden tapahtumien seurauksena parempi ihminen.
Oliverin tunnetuin tuotanto on kolmeosainen Delirium-trilogia. Kirjasarja kertoo tulevaisuuden yhteiskunnasta, jossa rakkaus luokitellaan sairaudeksi nimeltä amor deliria nervosa ja kaikille yhteiskunnan jäsenille suoritetaan eräänläinen lobotomia 17-vuotiaina. Trilogia sisältää kirjat Delirium: Rakkaus on harhaa (2011), Pandemonium: Rakkaus on kapinaa (2012) ja Requiem: Rakkaus palaa (2013). Lisäksi samaan maailmaan sijoittuvat neljä vielä tähän mennessä suomentamatonta novellia nimeltään Hana (2011), Annabel (2012), Raven ja Alex (2014). Trilogia on käännetty yli kolmellekymmenelle kielelle.
Oliver on myynyt kuvausoikeudet teoksiin Kuin viimeistä päivää ja Delirium: Rakkaus on harhaa 20th Century Foxille.
Joensuun Tiedepuisto

Joensuun Tiedepuisto on perustettu vuonna 1990. Se toimii Joensuun keskustan tuntumassa Länsikadulla. Pääomistaja on Joensuun kaupunki, joka omistaa Joensuun Tiedepuisto Oy:stä 86 prosenttia. 
Yhtiöllä on 24 työntekijää. Se vuokraa työ- ja kokoustiloja yritykselle ja tarjoaa asiantuntijapalveluita. Yrityshautomo-ohjelmassa on vuosittain 20–30 yritystä.
Joensuun Tiedepuisto Oy toimintamalli on nettisivujensa mukaan "vahvistaa Joensuun seudun ja maakunnan elinkeinoelämää tarjoamalla innovatiivisia toimintaympäristöjä liiketoiminnan kasvulle". 
Tiedepuistossa oli vuonna 2015 noin 120 yritystä, suurin osa tietotekniikan ja ohjelmistoalan yrityksiä. Työntekijöitä on noin 1000. Toimitilaa on 40 000 neliötä. Tiedepuisto aloitti Louhelan koulun siipirakennuksessa vuonna 1990. Sen jälkeen samalla tontilla on tehty laajennuksia neljässä eri vaiheessa. Tiedepuistossa on tiloja myös Itä-Suomen yliopistolla, Karelia-ammattikorkeakoululla, Itä-Suomen liikuntaopistolla ja Puolustusvoimien palvelukeskuksella.
Hal Smith

Ura

Smith muistetaan parhaiten 1960-luvun televisiosarjasta The Andy Griffith Show, sekä Disneyn piirrettyjen äänirooleista. Hän oli muun muassa Pöllön äänenä Nalle Puhin uusissa seikkailussa ja teki 1960-luvulla Looney Tunes hahmojen ääniä, kuten Elmerin. Smith teki myös useita äänirooleja Hanna-Barberan piirrettyihin 1970-luvulla.
Hän kuoli Woodland Hillsissä, Kaliforniassa sydänkohtaukseen vuonna 1994 ollessaan 77-vuotias.
Hieronymus Aleander

Hieronymus Aleander, tunnetaan myös nimillä Girolamo Aleandro tai Jerome Aleander, (13. helmikuuta 1480 – 1. helmikuuta 1542) oli italialainen kardinaali, joka nimitettiin virkaansa in pectore.
Aleander syntyi Mottan kaupungissa, lähellä Venetsiaa. Opiskeltuaan Venetsiassa hän toimi jonkin aikaa Ranskassa, kunnes siirtyi Roomaan. Siellä hän toimi Vatikaanin kirjaston palveluksessa. Myöhemmin hän lähti paavin lähettiläänä Saksaan, missä hän muun muassa osallistui Wormsin valtiopäiville ja oli johtamassa Martti Lutheria vastustavaa joukkoa. Saksassa hän myös vastasi yhdessä Johann Eckin kanssa Lutheria vastaan kirjoitetun pannauhkausbullan julkaisemisesta.
Seuraavat vuotensa Aleander matkusti jälleen ympäri Eurooppaa katolisen kirkon asialla. Käytyään Alankomaissa hän siirtyi lähettilääksi Ranskan Frans I:n hoviin. Kuninkaan seurassa hän joutui sotavangiksi Pavian taistelun yhteydessä vuonna 1525. Aleander kuitenkin vapautettiin raskaita lunnaita vastaan. Seuraavaksi hän sai jälleen toimia Saksassa, missä Lutherin alullepanema uskonpuhdistus levisi. Vuonna 1536 paavi Paavali III teki Aleanderista kardinaalin in pectore, ja muutamaa vuotta myöhemmin nimitys julkistettiin. Hieronymus Aleander menehtyi 1. helmikuuta 1542 ollessaan Roomassa.
Jorma Taina

Jorma Taina on suomalainen merenkulun logistiikkaan erikoistunut tutkija, Turun yliopiston maantieteen laitoksen dosentti ja Turun kauppakorkeakoulun merenkulkutalouden emeritusprofessori.
Taina väitteli filosofian tohtoriksi Turun yliopistossa vuonna 1978. Hän perusti yliopistoon merenkulkualan tutkimus- ja koulutuskeskuksen ja toimi vuosina 1978–1984 sen johtajana. 1980-luvun puolessavälissä Taina toimi Suomen kuljetustaloudellisen yhdistyksen toimitusjohtajana ja Kuljetus-lehden päätoimittajana, kunnes hänet nimitettiin vuonna 1987 Turun kauppakorkeakoulun merenkulkutalouden apulaisprofessoriksi ja myöhemmin professoriksi. Hän jäi tehtävästä eläkkeelle kesällä 2008.
Kuningasfasaani

Tuntomerkit

Kuningasfasaanikoiras on 140-190 ja naaras 60-85 senttimetriä pitkä. Koiraalla on hyvin pitkä pyrstö, joka voi olla pituudeltaan 100-150 senttimetriä. Kuningasfasaanit ovat väritykseltään ruskeankirjavia. Koiraalla on valkoinen pää, jossa on nokasta niskaan kulkeva musta juova sekä valkoinen täplä silmän alla.

Levinneisyys

Kuningasfasaaneita pesii endeemisenä Keski-Kiinassa. Lajia on istutettu paikoin Eurooppaan.
Luonnonvarainen kuningasfasaanikanta on arviolta 3500-15000 yksilöä. Kannankehitys on laskeva ja laji on luokiteltu vaarantuneeksi. Sitä uhkaa pääasiassa metsien häviäminen sekä myös metsästys ja munien keräily.
Belutšistan

Belutšistan on pääasiassa belutšien asuttama historiallinen alue, joka rajoittuu Lounais-Pakistaniin, Kaakkois-Iraniin ja Etelä-Afganistaniin. Belutšistanin Pakistanin-puoleisissa osissa sijaitsee Balochistanin provinssi.
Norjanangervo

Kuvaus

Norjanangervo on 1–1,5 metriä korkeaksi kasvava tiheä- ja ohutversoinen pensas. Harmaanvihreät lehdet ovat kapean soikeita ja pehmeäkarvaisia. Lehtien laidat ovat ehyitä tai kärkiosista terävähampaisia. Kukinto on edellisvuoden verson päällä oleva sarja, jossa on pieniä valkoisia kukkia runsaasti.

Käyttö

Norjanangervo on hyvin suosittu pensasangervolajike. Sitä käytetään koristepensaana yksittäispensaana tai laajoina pensasryhminä. Lajike menestyy Suomessa vyöhykkeillä I–V tai VI ja se on syrjäyttänyt talvenkestävämpänä morsiusangervoa (Spiraea 'Arguta').
Hawa Abdi

Hawa Abdi Dhiblawe (s. 1947) on somalialainen ihmisoikeusaktivisti ja gynekologi. Hän perusti DHAF-säätiön asuttamaan sodan jaloista lähteneitä siirtosomaleita löytämään uuden asuin­paikan omasta maastaan.

Henkilöhistoria

Hawa syntyi Mogadishussa 1947. Hänen äitinsä kuoli synnytykseen tytön ollessa 12-vuotias. Hawan isä auttoi tytärtään toteuttamaan unelmansa ja opiskelemaan lääkäriksi. Seitsemäntoistavuotiaana Hawa sai stipendin ja pääsi opiskelemaan Kiovaan, Ukrainaan. Vuonna 1983 hän avasi Mogadishun ulkopuolella oman vastaan­oton, jossa hän auttoi varsinkin maaseudulta tulevia potilaita.

Tunnustukset

Vuonna 2010 Glamour nimesi Hawan ja hänen tyttärensä tittelillä  "Women of the Year" kutsuen perheen naisia Äiti Teresan veroisiksi "Somalian pyhimyksiksi"  ja "ramboiksi".
Keltikset

Tuntomerkit

Keltikset ovat lajista riippuen aina- tai kesävihantia puita. Lehdet ovat vuorottaisia, korvakkeellisia ja ehyt- tai sahalaitaisia. Pienet kukat ovat huiskilomaisessa, viuhkomaisessa tai terttumaisessa kukinnossa. Kukat ovat yksi- tai kaksineuvoisia, kukan kehä on 4- tai 5-liuskainen. Heteiden lukumäärä on sama kuin kehälehtien, emi on kaksiluottinen. Hedelmät ovat luumarjoja.

Levinneisyys

Keltikset kasvavat suuressa osassa maailmaa lauhkealta vyöhykkeeltä tropiikkiin.

Käyttö

Monet keltislajit tuottavat hyvälaatuista puutavaraa. Kaarnan kuituja on käytetty sekä paperin että köyden valmistukseen. Monien lajien siemenistä saadaan teollisuudessa käytettyä kasviöljyä.
Planckin periaate

Planckin periaate on tieteenfilosofiassa käytetty periaate, jonka mukaan uusi tieto ei tule hetkessä hyväksytyksi, vaan sen omaksumiseen kuluu aikaa. Se esitetään usein myös sellaisessa muodossa, jossa vanhemmat tieteilijät omaksuvat nuorempia heikommin uutta tietoa, mutta lopulta vanhempien tieteilijöiden kuoltua uusi tieteilijäsukupolvi tutustuu alusta alkaen siihen ja näin se vakiinnuttaa asemansa. Planckin periaatteen esitti jälkimmäisessä muodossa kuuluisa saksalainen fyysikko Max Planck omaelämäkerrassaan.
FS Coëtlogon (1888)

Palvelus

Alus poistettiin alusluettelosta 1906.
Jesper Modin

Jesper Modin (s. 4. kesäkuuta 1988 Sundsvall) on ruotsalainen maastohiihtäjä, joka on erikoistunut sprinttikilpailuihin. Modinin paras sijoitus maailmancupissa on kolmas Roglassa 2009. Kaudella 2010–2011 hän sijoittui sprintticupissa kolmanneksi. Hän oli viides vuoden 2011 maailmanmestaruuskilpailuiden sprintissä. Kaudella 2011–2012 hän voitti Teodor Petersonin kanssa maailmancupin parisprintin Düsseldorfissa.