Kuopion Elo

Männistön Elo perustetaan

Savon Kansa -lehdessä oli 27.5.1919 vaatimaton ilmoitus:
Männistön työläisnuoriso on perustanut voimistelu- ja urheiluseuran nimellä Elo. Samalla valittiin kolmihenkinen toimikunta, jonka tehtävänä on neuvotella Kuopion työväen voimistelu- ja urheiluseura Riennon kanssa seuran liittymisestä haaraosastona Rientoon. Elon jäsenluku on jo vähän yli sadan.
Seuran perustamisesta ei ole mustaa valkoisella. Vanhoja seuran veteraaneja haastattelemalla on kuitenkin saatu tietää perustamisvaiheet. Vuoden 1919 kevätkesällä on seuran perustaminen ollut ensi kertaa esillä. Se on tapahtunut Itkonsaaressa, jonne oli kokoontunut parikymmentä henkeä keskustelemaan seuran perustamisesta. Asiasta oli sovittu ja hieman myöhemmin oli perustamiskokous pidetty rautatieläisten talossa Maaherrankadulla.

Elon alkutaival

Alkuvuosinaan Elo kilvoitteli lähinnä toisen kuopiolaisen työväen urheiluseuran Riennon kanssa, mm. ensimmäinen jalkapallo-ottelu heidän välillään käytiin jo vuonna 1919. Ottelu kuului kilpailuun ”Potkupallokilpailu Kasper Voutilaisen kiertopalkinnosta”, Riento – Männistön Elo 3-0. Elo on siis vanhin nykyisistä Kuopiolaisista jalkapalloseuroista. (Ottelusta uutisoitiin 22.7 tiistain Savon Kansassa). 
Urheilukilpailuja järjestettiin usein ja lajeina olivat mm. yleisurheilu, voimistelu, paini, hiihto ja tuohon aikaan harvinainen polkupyöräily. Elo on myös ollut tunnettu tanssien järjestäjä koko olemassaolonsa ajan.

Männistön Urheilijat

20-luvulla politiikka astui mukaan kuvioihin ja se aiheutti kinaa myös seuran jäsenten välillä. Osa jäsenistä oli työväenliikkeen vankkoja kannattajia, kun taas osa halusi vain urheilla ilman poliittisia paineita. Vuonna 1929 seura menetti omaisuutensa valtiolle koska "vasemmistolaisia" seuroja ei silloin Suomessa hyväksytty. Osa seuran jäsenistä perusti "uuden" urheiluseuran, Männistön Urheilijat. Osa Elolaisista siirtyi Kuopion Kisa-Veikkojen jäseniksi. 
Poliittisista myllerryksistä huolimatta urheilutoiminta jatkui vireänä, ainoastaan sotavuosina 1939 - 1945 toiminta oli luonnollisesti hiljaista. Vuonna 1946 Männistön Urheilijat muutti nimensä takaisin Eloksi.

Urheilulajit

Nykyään Elon pääasialliseen toimintaan kuuluvat jalkapallo ja futsal. Junioritasolla seuralla on toimintaa myös salibandyssä.  Elon toiminta oli välillä hyvin monipuolista. Vireässä urheiluseurassa harrastettiin vuosien varrella monenlaista urheilua, lajeina mm. yleisurheilu, voimistelu, nyrkkeily, paini, hiihto, pyöräily, pöytätennis, kaukalopallo, jääpallo, pesäpallo, jalkapallo.

Palloilu ja hiihto ykköslajeiksi

Jalkapalloilussa TUL:n seurat olivat sodan jälkeen tulleet mukaan Suomen Palloliiton toimintaan. Kun sarjat tulivat yhteisiksi kaikille seuroille, lisääntyi yleinen mielenkiinto sarjoja kohtaan. Jalkapallon suosio kasvoi myös seuran keskuudessa ja naisvoimistelu, nyrkkeily ja yleisurheilu jäivät pikkuhiljaa vähemmälle, koska jalkapalloilijat valtasivat muiden vuorot. 
Hiihto oli myös vakiinnuttanut keskeisen lajin aseman seurassa 50-luvulla ja seuran omat sarjahiihdot vetivät runsaasti väkeä. 
Kuopion Pallo ja Elo yhdistyivät vuonna 1978, samana vuonna myös Elon hiihtojaosto eriytyi omaksi seurakseen, Kuopion Hiihtäjiin.

Jalkapallo

Elo on menestynyt parhaiten jalkapallossa, jossa se on noussut kahteen otteeseen mestaruussarjatasolle; vuosiksi 1969–1970 ja 1982. Seuran paras saavutus on yhdeksäs sija jalkapallon mestaruussarjassa kaudella 1969. Kuopion Elo on pelannut mestaruussarjan lisäksi 19 kautta toiseksi korkeimmalla sarjatasolla (sen nimitykset ovat Suomessa olleet B-sarja 1930-35 ja 1940/41, Itä-länsisarja 1936-39, Suomensarja 1943/44–1969, II divisioona 1970–1972, I divisioona 1973–93 ja Ykkönen 1994-). Vuonna 1982 Elo oli tekemässä kuopiolaista jalkapallohistoriaa, kun seuran nousu korkeimmalle sarjatasolle tarkoitti sitä, että pääsarjassa pelasi yhtä aikaa kolme kuopiolaisjoukkuetta; KuPS, Koparit ja Elo. Vuonna 1984 Elo karsi noususta pääsarjaan kaudeksi 1985, mutta hävisi nousukarsinnassa KPV:lle yhteismaalein 3-2.
Suomen cupissa Elo on päässyt kahdeksan parhaan joukkoon neljänä vuotena. Puolivälierissä tuli häviöt 1961 (HPS) ja 1980 (Haka). Välierässä 1968 häviö tuli vasta uusintaottelussa (KuPS voitti 4-1, ens. ottelu 0-0) ja 1975 välierässä myös lopullinen cupin voittaja Reipas oli 1-5 parempi.
1980-luvun loppupuolella seuralle alkoi kasaantua talousvaikeuksia ja toiminnan jatko alkoi olla vaakalaudalla. Lopulta seuran jalkapallojaosto yhdistyi Koparien kanssa vuonna 1992 FC Kuopioksi.
Fuusion myötä Elon jalkapallotoiminta hiljeni 20:ksi vuodeksi. Vuonna 2012 Elo palasi kentille aloittaen Vitosesta. Toiminnan käynnisti uudelleen Elon entisen pelaajan Tapani Hämäläisen poika Petteri Hämäläinen.
Elon historian menestynein pelaaja Olavi Rissanen pelasi Elon paluupelissä 65-vuotiaana. Paluukaudellaan  Elo sijoittui Suomen Palloliiton Itä-Suomen piirin Viitosessa kuudenneksi. 
Vuonna 2015 Elo voitti Vitosen mestaruuden ja nousi kaudelle 2016 neljänteen divisioonaan.
Vuonna 2016 Elo käynnisti uudelleen myös junioritoiminnan.

Sarjat

(tarkoitetaan SPL:n järjestämiä kilpailusarjoja) 
Pääsarjassa:
1969-70, 1982
Toiseksi korkein sarjataso:
1948, 1951, 1959- 60, -62, 1966-68, 1971-72, 1981, 1983-90
Kolmanneksi korkein sarjataso:
1954-58, 1961, 1963-65, 1973-77, 1979-80
Neljänneksi korkein sarjataso: 
1978
Viidenneksi korkein sarjataso:
2016-
Kuudenneksi korkein sarjataso:
2012-15
Kausina 1949-50, 1952-53 Elo osallistui SPL-TUL karsintapeleihin noususta Suomen sarjaan. 1949 karsinta pelattiin cup-järjestelmällä, muina em. vuosina sarjana. Elo nousi kauden 1951 Suomen sarjaan, 1953 Elo oli karsintasarjansa kolmas ja sai paikan 1954 Maakuntasarjassa.
1979 II-div paikan Elo sai fuusio-osapuoleltaan KP:lta (Kuopion Pallo, ex. KP-48). Elo luopui 10.4.1991 I-divisioonan paikastaan. Ei ollut mukana edustusjalkapalloilun sarjatoiminnassa 1991-2011.