google/wiki40b huggingface dataset:
Funkmaster Flex

Funkmaster Flex (s. 5. elokuuta 1968, New York City, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen DJ, hip hop -artisti, radioääni ja televisiopersoona, jonka tunnetuin televisiosarja on Suomessakin Subilla esitetty Ratissa Funkmaster Flex.
DJ:nä Funkmaster Flex on palkittu viidellä kultalevyllä. Funkmaster Flex omistaa autojen ja moottoripyörien kustomointiyrityksen nimeltä Team Baurtwell. Team Baurtwellin asiakkaita ovat lähinnä kuuluisuudet, kuten Sean Combs, Shaquille O'Neal ja Mariah Carey.
Funkmaster Flex järjestää vuosittain kymmenessä yhdysvaltalaisessa kaupungissa vierailevan autonäyttelyn Custom Car and Bike Show Tour. Autoalan trendejä, julkkisten ajoneuvoja sekä hyväntekeväisyyshuutokauppoja sisältävä kiertue on järjestetty vuodesta 2000 alkaen.
Vuonna 2007 Funkmaster Flex aloitti uuden kuusiosaisen televisiosarjan yhteistyössä Ford Motor Companyn kanssa. Tosi-TV-sarja on nimeltään Car Wars with Funkmaster Flex ja siinä neljän kilpailijan tehtävänä on kustomoida vuoden 2007 Ford Expedition kuudessa viikossa. Sarjan ensimmäinen jakso esitettiin Yhdysvalloissa ESPN-kanavalla 20. toukokuuta 2007.
Veijareita vai vartijoita

Arvioita

Turun Sanomien Tapani Maskulan mielestä kahdesta erirotuisesta poliisista muodostuvan komediaparin luonteenpiirteet ovat toivottoman kliseisiä: musta mies on vastuuton suupaltti, valkoinen puolestaan ohjesääntöjä totteleva, ammatistaan ylpeä virkamies.
Purple Heart

Historia

Nykyisen kaltaisia purppurasydämiä alettiin myöntää vasta vuonna 1932, joskin niitä on voitu myöntää takautuvasti 5. huhtikuuta 1917 jälkeen haavoittuneille. Sen alkuperäinen idea on kuitenkin huomattavasti vanhempi.
Purppurasydämen edeltäjää kutsuttiin nimellä The Badge of Military Merit ja sen perusti George Washington 7. elokuuta 1782. The Badge of Military Merit myönnettiin vain kolmelle Yhdysvaltain vapaussodassa taistelleelle sotilaalle. Merkkiä ei virallisesti lakkautettu, mutta sitä ei myönnetty kenellekään Amerikan sisällissodassa taistelleelle.
Vasta ensimmäisen maailmansodan jälkeen, 1920-luvun lopulla, virisi aloite sydämenmuotoisen, purppuranvärisestä kankaasta tehdyn The Badge of Military Merit -kunniamerkin uudistamisesta. Tämän seurauksena purppurasydän otettiin käyttöön Washingtonin syntymän 200-vuotispäivänä 22. helmikuuta 1932. Ensimmäinen purppurasydän myönnettiin kenraali Douglas MacArthurille.

Myöntämisperusteet

Yhdysvaltojen armeijan säännöstön mukaan purppurasydän myönnetään Yhdysvaltain presidentin nimissä armeijan palveluksessa haavoittuneelle tai kuolleelle henkilölle. Purppurasydän eroaa kaikista muista kunniamerkeistä siinä, ettei se vaadi kenenkään "suosittelua", vaan myönnetään kriteerien täyttymisen perusteella. Esityksen tekee joku asianomaisen henkilön yläpuolella komentoketjussa oleva.
Turkish Airlinesin lento 1951

Onnettomuus

Lentokoneen korkeusmittarissa oli vikaa. Viallisen mittarin lukemien mukaan kone oli laskeutumassa. Sen vuoksi automaattikaasu alkoi valmistaa konetta laskeutumiseen: se asetti moottorit tyhjäkäynnille hidastaakseen koneen nopeutta ja kallisti koneen laskeutumisasentoon.
Koneen miehistö ei seurannut nopeusmittaria eikä havainnut nopeuden putoamista ajoissa. Nopeutta yritettiin nostaa vasta juuri ennen koneen iskeytymistä maahan.
Lentokoneen runko katkesi maahan osuessaan kolmeen osaan. Kone ei syttynyt tuleen.
Säätila oli normaali Alankomaiden talvisää, ilma oli hieman sumuinen ja tuuli oli vähäistä.
Alustavasti onnettomuussyyksi luultiin muun muassa edellä lentäneen koneen jättövanaa, äkillistä tuulenpuuskaa tai konerikkoa. Silminnäkijöiden mukaan kone näytti olevan normaalissa lähestymisliidossa mutta lensi hyvin hitaasti.

Miehistö

Koneessa oli yhdeksän hengen miehistö. Kolme oli ohjaamossa ja kuusi matkustamossa.
Ohjaamon miehitys poikkesi normaalista, koska kyseessä oli koulutuslento. Kokenut kapteeni opetti nuorta perämiestä. Koulutuksen takia ohjaamossa oli kolmantena myös nuori perämies, jonka tehtävänä oli seurata koulutusta ja varmistaa lennon turvallisuus.
Miehistöstä kuolivat kaikki kolme lentäjää etulaskutelineen tunkeuduttua ohjaamoon ja takana istunut lentoemäntä.
Hugo Lindfors

Hugo Lindfors (3. joulukuuta 1860 – 16. heinäkuuta 1921) oli suomalainen laivanrakennusinsinööri. Hän opiskeli Helsingin Polyteknillisessä instituutissa, Tukholman Chalmersin teknillisessä korkeakoulussa ja eri telakoilla Englannissa. Vuonna 1890 hänet palkattiin Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiöön, missä hän suunnitteli monia jäissä kulkemaan kelpoisia rahti- ja matkustaja-aluksia kuten S/S Arcturus,S/S Wellamo ja S/S Oihonna. Lindfors oli suunnittelemassa myös Newcastlessa rakennutettua jäänmurtaja Sampoa. Lindfors oli myös englantilaisen Lloydsin kone- ja laivatarkastaja Suomessa.
Li Yu (kirjailija)

Li Yu (kiin. 李漁; pinyin: Lǐ Yú, annettu nimi: kiin. 仙侣, Xiānlǚ; kirjailijanimi: kiin. 笠翁, Lìwēng) (1610–1680) oli kiinalainen näytelmä- ja romaanikirjailija, runoilija, näyttelijä, tuottaja ja ohjaaja, joka eli Ming-dynastian lopussa ja Qing-dynastian alussa. Hän syntyi Rugaossa, Zhejiangin maakunnassa apteekkariperheeseen. Hän toimi menestyneen kiertävän teatteriseurueen johtajana.
Li kirjoitti 16 näytelmää, joista kymmenen on säilynyt. Lin ensimmäinen näytelmä oli "Salattu suhde" (kiin. 怜香伴, Liánxiāngbàn). "Fengzheng wu" (kiin. 風箏誤, Fēngzhēng wù, "Leijan aiheuttamia virheitä") on yhä kiinalaisen kun-oopperan suosikkeja.
Lin oletetaan kirjoittaneet komedian "Rouputuan" (kiin. 肉蒲團, Ròupútuán, "Lihallinen rukousmatto" 1633), jota pidetään yhtenä kiinalaisen erotiikan klassikkona. Muuta tuotantoa on novellikokoelma "12 tornia" (kiin. 十二樓, Shíèrlóu).
Li julkaisi Jinlingissä perinteisen kiinalaisen maalaustaiteen tunnetuimman mallikirjan "Sinapinsiemenpuutarhan maalaustaiteen ohjekirjan" (kiin. 芥子園畫傳, Jièzǐyuán huàzhuán), johon kirjoitti itse esipuheen.
Omana aikanaan Li oli suosittu kirjailija, jota ihailtiin hänen käsittelemiensä rohkeiden aiheiden vuoksi. Esimerkiksi hän käsittelee homoseksuaalista rakkautta tarinassaan "Cuiyalou" (kiin. 萃雅樓, Cuìyǎlóu, "Kerätyn hienostuneisuuden talo") sekä näytelmässä "Salattu suhde". Tähän teemaan hän palaa kokoelmassaan "Wushengxi" (kiin. 無聲戲, Wúshēngxì, "Mykkiä näytelmiä"). Hän kritisoi virkamiesten korruptoituneisuutta, jäykkää virkatutkintojärjestelmää sekä erityisesti naisten ja lasten yhteiskunnallisen aseman ja oikeuksien puutteita.
PSR B1620-26 b

Planeetan kehitys

Pulsari sijaitsee pallomaisen tähtijoukko Messier 4:sen ytimen ulkopuolella. Tähtijoukon iäksi arvioidaan 12,7 miljardia vuotta. Pulsariplaneetan alkuperä on epävarma, koska tähden ytimen romahtaessa neutronitähdeksi se syöksee suurimman osan massastaan avaruuteen supernovaräjähdyksessä. On epätodennäköistä, että planeetta voisi pysyä kiertoradallaan tällaisessa tilanteessa. Tähtitieteilijät pitävät todennäköisempänä, että se muodostui tähden ympärille, josta myöhemmin tuli valkoinen kääpiö. Molemmat joutuivat sitten pulsarin kiertoradalle.
Järjestelmä, joka liikkuu hitaasti kohti tähtijoukon ydintä, on massiivisempi kuin useimmat tähdet M4:ssa. Noin miljardin vuoden kuluessa PSR B1620-26 joutuu todennäköisesti kosketuksiin jonkin toisen tähden kanssa, jolloin kevein taivaankappale sinkoutuu pois järjestelmästä. PSR B1620-26 b joutuu tällöin suurella todennäköisyydellä kokonaan M4:sen ulkopuolelle, jolloin siitä tulee tähtienvälinen planeetta.
Hedonismin paradoksi

Hedonismin paradoksi on hedonismiin liittyvä paradoksi, jonka mukaan ne jotka pyrkivät nautintoon saavat sitä vähemmän. Nautintoa ei siis voi saavuttaa pyrkimällä siihen suoraan. Nautinto ja onnellisuus ovat ilmiöitä, jotka eivät noudata mitään tiettyä kaavaa. Toisen hedonistisen paradoksin mukaan itseään täytyy rajoittaa saadakseen vahvemman nautinnon.

Esimerkki

Usein suurin varsinainen nautinto syntyy tilanteista, joita ei ole yritetty luoda. Ystävän sattumalta näkeminen tai kutsu pikapuoliin järjestettäviin juhliin, jne. Ja esimerkiksi; mikäli mihin tahansa lähtiessä olet todella huonolla tuulella, eikä mikään huvittaisi, ei hedonistista ajattelutapaa voi käyttää tilanteen pelastamiseksi, koska ethän voi vain päättää nauttia ja lähteä ovesta.
Tästä tulee kaiketi myös sananlasku "Onnen odotus on onni itse, onnen täyttymys on sen surma." - Jos tiedät tekeväsi jotain viikon päästä, viikkosi on nautinnollisempi odotuksen takia ja varsinainen suunniteltu viihtyminen (eli nautinto) ei välttämättä tuo suurta nautintoa, latistaessaan onnea ohi mennessään.
Japanilainen mytologia

Japanilainen mytologia tarkoittaa muinaisten japanilaisten jumaltarustoa, legendoja ja uskomuksia. Vanhin ja tärkein japanilaisesta mytologiasta kertova kirja on Kojiki, johon on vuosisatojen ajan kerätty japanilaisten kansantarinoita. Toinen merkittävä japanilaisia uskomuksia sisältävä teos on Nihonshoki. Buddhalaisuuden, kungfutselaisuuden ja taolaisuuden levittyä Japaniin jumaltarusto menetti suurimman osan merkityksestään. Šintolaisuus kuitenkin sisältää useita siitä periytyneitä vaikutteita; muun muassa šintolaisia jumalia palvottiin alun perin japanilaisessa mytologiassa. 
Yksi japanilaisen jumaltaruston merkittävimpiä uskomuksia oli muinainen myytti, jonka mukaan Japanin keisarisuku polveutuisi auringonjumalatar Amaterasusta. Vasta vuonna 1945 keisari Hirohito joutui liittoutuneiden vaatimuksesta tunnustamaan, ettei hän ollut jumalaista syntyperää.

Yomi, kuolleiden varjoinen maa

Izanagi suri Izanamin kuolemaa ja lähti kohti Yomia, "kuolleiden varjoisaa maata". Yomin tukahduttava pimeys sai Izanagin kaipaamaan valoa ja elämää. Nopeasti hän lähti etsimään Izanamia ja löysikin hänet. Ensin Izanagi ei pystynyt kunnolla näkemään Izanamia, koska varjot peittivät hänet. Izanagi pyysi Izanamia palaamaan elävien maailmaan. Izanami kertoi, että oli jo liian myöhäistä: hän oli jo syönyt alamaailman ruokaa ja kuului nyt sinne. Hän ei enää pystyisi palaamaan ylös elävien pariin.
Izanagi oli järkyttynyt kuulemastaan vastauksesta, muttei suostunut antamaan periksi Izanamin pyynnölle jäädä Yomin pimeyteen. Izanami suostui vihdoin Izanagin pyyntöön palata elävien pariin, mutta pyysi tältä aikaa levätä ennen paluutaan ja pyysi ettei Izanagi tulisi hänen makuuhuoneeseensa hänen leponsa aikana. Izanagi suostui pyyntöön, mutta pitkän ajan jälkeen hän alkoi huolestua. Kun Izanami nukkui, Izanagi sytytti kampansa tuleen ja sen valon avulla meni tarkistamaan oliko Izanami kunnossa. Tulen valossa hän näki nyt ensi kertaa Izanamin kamalan muodon, joka ennen oli ollut niin kaunis. Nyt Izanami oli vain mädäntyvää lihaa ja ihoa, jossa madot ja muut oliot kulkivat.
Izanagi ei pystynyt kätkemään pelkoansa vaan juoksi ulos Izanamin makuuhuoneesta aikoen palata elävien maahan. Izanami heräsi ja lähti jahtaamaan Izanagia. Pitkän jahdin jälkeen Izanagi vihdoin pääsi takaisin elävien maahan ja työnsi painavan kiven Yomin sisäänkäynnille. Izanami huusi tukitun sisäänkäynnin takaa, että jos Izanagi nyt lähtisi, hän tappaisi 1 000 ihmistä joka päivä. Izanagi sen sijaan sanoi että tästä lähtien 1 500 ihmistä syntyy joka päivä.
Näin maailmaan tuli kuolema ylpeän Izanamin, Izanagin hylätyn vaimon aiheuttamana.
Elaeocarpaceae

Tuntomerkit

Heimon kasvit ovat puita tai pensaita, joiden aineenvaihduntatuotteita ovat mm. eräät alkaloidit ja ellaghappo. Lehdet sijaitsevat kierteisesti tai vastakkaisesti, joskus kahdessa rivissä, ja ovat yksinkertaisia, tavallisesti hammaslaitaisia, tavallisesti korvakkeellisia ja sulka- tai kourasuonisia; ruoti voi olla turvonnut toisesta tai molemmista päistään. Kukat sijaitsevat terttumaisissa tai viuhkomaisissa kukinnoissa tai yksittäin lehtihangoissa ja ovat riippuvia, vaatimattoman kokoisia ja tavallisesti nivelikäsperäisiä. Terälehdet ovat ripsu- tai hammaslaitaisia, joskus ehytlaitaisia, ja voivat puuttuakin. Mesiäinen on kookas, ja hetiö ja emiö sijaitsevat kukkapohjuksesta pidentyneen varren eli androgynoforin päässä. Heteitä on tavallisesti paljon, ponnet kiinnittyvät niitä lyhyempiin palhoihin tyvestään ja avautuvat putkimaisilla rei'illä tai lyhyillä kärkiraoilla; lokeroside on karvainen. Yhdislehtinen sikiäin koostuu 2-9 emilehdestä, ja sen lokeroissa on karvoitusta ja tavallisesti monta, enemmän tai vähemmän karvaista siemenaihetta; vartaloita on yksi ja luotti on pieni. Hedelmä on tavallisesti selkäluomainen ja puutuva, piikkinen tai piikitön kota tai luumarja, harvoin marja. Kodan siemenet ovat vaipallisia, lisäkkeellisiä (strofioli) tai meheväkuorisia; endospermi on runsas ja öljyinen.

Levinneisyys

Elaeocarpaceae-kasvit ovat kotoisin tropiikista ja eteläisen pallonpuoliskon lämpimiltä alueilta Afrikan mannerta lukuun ottamatta.

Luokittelu

Heimon lähimmät sukulaiset ovat Brunelliaceae ja Cephalotaceae. Elaeocarpaceae koostuu 12 suvusta ja 605 lajista, jotka jaetaan kahdeksi tribukseksi. Heimoa on aiemmin pidetty Malvales-lahkoon kuuluvana tai sen sukulaisena. Entinen Tremandraceae-heimo on aiemmin ollut systemaattiselta asemaltaan epävarma.
Sloaneoiden hedelmiä ja lehtiä tunnetaan fossiileina myöhäispaleoseenikaudelta eteenpäin. Heimo saattaa esiintyä myös Pohjois-Amerikan myöhäisliitukautisissa kerrostumissa.

Tribus 1. Sloaneae Endlicher

Tribukseen kuuluu kolme sukua (Sloanea, Vallea ja Aristotelia) ja 160 lajia; niistä 150 on sloaneoiden suvussa (Sloanea). Tribus kasvaa Etu- ja Taka-Intiasta Australiaan ulottuvalla alueella ja Madagaskarissa.

Tribus 2. Elaeocarpeae Bartling

Yhdeksän sukua ja 445 lajia kasvaa samalla alueella kuin Sloaneae, mutta lisäksi Etelä-Amerikan eteläosassa. Runsaslajisimmat suvut ovat 350-lajinen Elaeocarpus ja 50-lajinen Tetratheca. 
Tribuksessa erottuu omaksi kehityshaarakseen australialainen Tremandra sukulaisineen; haaraan kuuluu kuiviin olosuhteisiin sopeutuneita kseromorfisia kanervamaisia pikkupensaita, joiden lehdet ovat korvakkeettomia ja kukkaperät nivelettömiä. Niiden kukat sijaitsevat yksittäin lehtihangoissa, ja terälehdet ovat ehytlaitaisia. Heteitä on kaksi kertaa enemmän kuin terälehtiä, ponnet avautuvat rei'illä, jotka ovat toisinaan pitkän putken päässä. Sikiäin on litteä, siinä on kaksi tai neljä riippuvaa siemenaihetta kahdessa rivissä, ja siemenessä on arillus eli vaippa. Toinen tribuksen kehityshaara (Elaeocarpus sukulaisineen) on puolestaan sademetsissä kasvava ryhmä ja käsittää noin kaksi kolmannesta koko heimon lajeista.
I giganti della Tessaglia

Juoni

Elokuva perustuu löyhästi kreikkalaisen mytologian kertomuksiin argonauteista ja Odysseuksen harharetkistä. Thessalian kuningas Iason lähtee miehineen noutamaan kultaista taljaa Kolkhiista. Matkalla he kohtaavat ihmisiä syövän kykloopin ja ajautuvat saarelle, jonka kuningatar yrittää tuhota kaikki miehet. Sillä välin Thessalian valtaistuimen kaappaa Adrastos, joka tavoittelee Iasonin vaimoa Kreusaa. Saatuaan taljan Iason palaa Thessaliaan ja kukistaa vallananastajan.

Tuotanto

I giganti della Tessaglia on hyvin vaatimattomasti toteutettu peplum-seikkailu, jonka puutteita ovat tylsä juoni, tarinan episodimaisuus ja ohuet henkilöhahmot. Sen epätasaisuus johtuu ainakin osittain siitä, että Riccardo Freda oli tuolloin kiinnostuneempi hevoskilpailuista ja jätti elokuvaan kyllästyttyään loput kohtauksista avustajiensa ohjattavaksi.
Elokuva on kuvattu Totalscope-laajakangastekniikalla Eastmancolor-väreissä Cinecittàn ja Luce-instituutin studioilla sekä Rooman EUR:n kaupunginosassa. Aiemmin sijaisnäyttelijänä työskennellyt sveitsiläinen Roland Carey on sympaattinen, mutta väritön toimintasankari. Thessalian vallananastaja ja tämän ahdistelema vaimo ovat tyypillisiä peplum-kliseitä, jotka heräävät eloon vasta lopun näyttävässä toimintakohtauksessa. Elokuvan hirviöt ovat Carlo Rambaldin käsialaa ja vaikuttavan kuoromusiikin on säveltänyt Carlo Rustichelli. Kokonaisuutena I giganti della Tessaglia jää selvästi jälkeen Don Chaffeyn elokuvasta Taistelu kultaisesta taljasta (1963) tai jopa Voittamattomaan Herkuleeseen sisältyvästä argonauttikertomuksesta.

DVD-julkaisut

Elokuvan englanninkielinen versio The Giants of Thessaly on saatavilla useina heikkotasoisina DVD-julkaisuina. Alkuperäinen laajakangasversio on julkaistu DVD:llä ainakin Ranskassa.
Kärhöt

Kuvaus

Kärhöt ovat monivuotisia ja kesävihantia puuvartisia tai ainakin tyvestä puutuneita köynnöksiä. Lehdet ovat vastakkaisia, korvakkeettomia ja kerrannaisia. Kasvit ovat yksikotisia ja kukat kaksineuvoisia. Kukissa on tavallisesti neljä teriömäistä kehälehteä. Heteitä on paljon. Hedelmä on pähkylä, joka on tavallisesti lenninhaivenellinen.
Kärhöjen tuholaisena on Suomeen levinnyt viime vuosina kärhöpistiäinen (Eurhadinoceraea ventralis).
Godin Tepe

Godin Tepe on arkeologinen löytöpaikka Kangavarin laaksossa, Kermānšāhin provinssissa Iranissa. Paikka asutettiin ainakin jo 5200 eaa., ja siellä oli islamilainen temppeli 15. vuosisadalla jaa. Godin Tepe oli muinaisten kauppareittien varrella. Muun muassa Halafin, Mesopotamian, Elamin ja Kura-Araxesin kulttuurit vaikuttivat paikan historiaan.

Ennen XI

"J-keramiikka", Godin ennen kerrostumaa XI. Kytköksissä Halaf-keramiikkaan.

XI/X

Dalman keramiikka, jollaista Dalmā Tepe:ssä Urmia-järven rannalla.

VIII

4200-4000 eaa., Ubaidin loppuvaihe Mesopotamiassa. Täällä myöhäiskalkoliittinen 1, LC 1. merkkejä kaupan kasvusta, mm. lapislatsulia, jota saatiin Badahšanista, Afganistanista.

V

Mesopotamian Urukin kulttuurin vaikutusta: Uruk IV, Nippur, Susa. Cuyler-Young väittää paikan olleen elamilaisten kauppasiirtokunta. Paikallisesta kivestä tehtyjä leima- ja rullasinettejä. Näilläkin kytköksiä Urukiin, Susaan ja muihin Khūzestānin paikkoihin. Savitaulutkin muistuttavat Urukin ja proto-elamin savitauluja. 3200-3000 eaa. asutus hylättiin, tulipalon merkkejä.

VI

3000-2650 eaa. pohjoisen Kura-Araxesin kulttuurin (mm. Yanik tepe) saapuminen.

III

Elamin vaikutusta 2600-1500/1400 eaa. Ehkä liitossa Elamin kanssa ainakin osan aikaa. Paikka hylättiin 1400 eaa., asutettiin uudestaan vasta 750 eaa.

II

Meedialaisen heimopäällikön keskus ja Persian vallan alla joskus 750-5500 jaa. Paikka hylättiin, kun Persian Kyyros valloitti sen.

I

Islamilainen temppeli 1400-luvulla jaa.
Asmo Maanselkä

Kannanottoja

Maanselkä on ehdottanut Suomeen Ruotsin mallin mukaista sähköverotusta, jossa harvaan asutuilla seuduilla olisi alempi sähkövero. Hän uskoo, että sähköveron laskeminen nopeuttaisi siirtymistä vähäpäästöisten energialähteiden käyttöön. Maanselkä on ottanut kantaa myös haitallisiin yritystukiin, hänen mielestään hallituksen tulisi parafiinisen dieselin tuen leikkauksen sijaan puuttua yritystukiin "jotka ylläpitävät kaljarallia Virosta".

Julkaisut

Ajatushautomo Kompassi julkaisi vuonna 2018 Maanselän kirjoittaman "Kannustava perusturva" -kirjan. Talouselämän mukaan "tuloksena on erittäin kiinnostava kirja, jossa on aineksia kansanedustajien ja muiden päättäjien pakko lukea -listalle." Myös OECD on suosittanut Suomeen Maanselän ehdottamaa Universal Credit-mallia.
Samu Sirkka

Samu Sirkka (engl. Jiminy Cricket) on Disneyn eläinmaailman hahmo, jonka ensiesiintyminen tapahtui Walt Disney Picturesin animaatioelokuvassa Pinocchio vuonna 1940. Samu Sirkka on puhuva heinäsirkka, joka on pukeutunut silinteriin ja hännystakkiin ja kulkee pienen sateenvarjon kanssa. Elokuvassa hän esiintyi puunukke Pinokkion omatuntona, joka myös kulki Pinokkion rinnalla tapahtumista toiseen. Samassa elokuvassa hän lauloi tunnetuimman kappaleensa "Tähti toiveen toteuttaa" ("When You Wish Upon a Star").
Moviefone sijoitti Samu Sirkan sijalle 17 listallaan kaikkien aikojen 25:stä parhaasta animaatiohahmosta.

Historia

Samu Sirkan hahmon loi animaattori Ward Kimball, joka oli jo eroamassa Disneyn studiolta, koska suuri osa hänen piirrostyöstään elokuvaan Lumikki ja seitsemän kääpiötä (1937) leikattiin pois lopullisesta versiosta. Walt Disney suostutteli hänet jäämään studiolle ja antoi hänelle Samu Sirkan suunnittelun kokonaan.
Samu Sirkan alkuperäinen ääninäyttelijä oli laulaja Cliff Edwards, joka esitti hahmoa 1960-luvulle asti. Edwardsin kuoleman jälkeen hahmoa ääninäytteli Eddie Carroll 1970-luvulta 2010-luvulle ja samalla kuolemaansa asti. Sittemmin Phil Snyder on ääninäytellyt Samu Sirkkaa. 
Samu Sirkan suomenkielinen ääninäyttelijä on Seppo Mäki.
Pinocchion jälkeen Samu Sirkka esiintyi elokuvassa Pennitön ja suruton (1947) ja on toiminut useissa Disneyn televisio-ohjelmissa juontajana, esimerkiksi Samu Sirkan joulutervehdyksessä. Samu Sirkka on esiintynyt myös Mikin klubi-sarjassa useissa jaksoissa, joista merkittävin esiintyminen tapahtui jaksossa "Jiminy Cricket", jossa hän halusi lopettaa työnsä Pinokkion omatuntona ja hän siirtyi Mikin omaksitunnoksi, kunnes hän jakson lopussa palasi takaisin Pinokkion omatunnoksi.

Olipa kerran

Samu Sirkka esiintyy olipa kerran -sarjassa yhtenä sarjan päähahmoista. Sarjassa paljastetaan hänen olevan Martin ja Myrna-nimisten pikkurikollisten poika. Pettyneenä vanhempiinsa Samu pyytää Tittelintuurelta taikajuomaa, jolla hän pääsee irti vanhemmistaan. Samu antaa myöhemmin juoman vahingossa nuoriparille, jotka muuttuvat juoman vaikutuksesta nukeiksi. Rukoiltuaan tähdeltä kykyä peruuttaa tapahtuneen, Sininen Haltia ilmestyy Samun luokse ja muuttaa tämän sirkaksi, jotta hän pääsee irti vanhemmistaan ja voi elää hyvää elämää. Samu ryhtyy nuoriparin Geppetto-nimisen pojan suojelijaksi. Myöhemmin Samu auttoi kääpiöitä kohtaamaan pahaksi muuttuneen Lumikin ja neuvoi Lumotun Metsän asukkaita valmistautumaan tulevaan sotaan. Myöhemmin Pahan Kuningattaren kirouksen seurauksena Samu Sirkka siirtyi muiden Lumotun metsän asukkaiden mukana Storybrooke-nimiseen kaupunkiin muistinsa menettäneenä ja hänestä tuli Tri Archie Hopper-niminen psykoterapeutti, jolla on Pongo-niminen dalmatiankoira ja hän on Marco-nimisen pojan hyvä ystävä, joka on todellisuudessa Geppetto. Myöhemmin saatuaan muistinsa takaisin Samu auttoi muita sarjan hahmoja erilaisissa ongelmissa.
Arukülan kartano

Arukülan kartano (viroksi Aruküla mõis, saks. Aruküla) on kartano Arukülan kunnassa, Harju-Jaanin kihlakunnassa Harjumaalla Virossa.
Lasertykki

Lasertykki on kuvitteellinen laser-ase, jota käytetään usein tieteiskirjallisuudessa ja tietokone- ja videopeleissä. Lasertykkien toimintaperiaate vaihtelee usein. Joidenkin tykkien ampumat säteet tavoittavat kohteen välittömästi, kun taas jotkin säteet käyttäytyvät kuten luodit, eli lentävät suhteellisen hitaasti kohteeseen huolimatta siitä, että säteiden tulisi olla valoa ja siten liikkua valonnopeudella.
Yhteistä lasertykkien säteille kuitenkin yleensä on se, että niiden lentorata on havaittavissa. Todellisuudessa lasersäde ei näy tyhjiössä, vaan se ilmenee vain osuessaan johonkin aineeseen joka heijastaa valoa; ilmakehässä ammuttu lasersäde näkyy ilmakehän epäpuhtauksien ja happimolekyylien ansiosta. Pitää myös ottaa huomioon, että on olemassa runsas määrä näkymättömällä aallonpituudella toimivia lasereita, esimerkiksi hiilimonoksidilaser, joilla saavutetaan huomattavasti suurempi hyötysuhde kuin näkyvän valon lasereilla.
Toisinaan lasersäteet kuvataan räjähtäviksi osuessaan johonkin. Tämä voisi tarkoittaa sitä, että kyseessä ei olisikaan laserase, vaan esimerkiksi pitkulaisen muotoinen ammus jotain hehkuvaa ainetta, esimerkiksi plasmaa.
Sulku (Jyväskylä)

Sulku on pienalue Jyväskylässä Huhtasuon kaupunginosassa. Se käsittää Sulun ja Kaakkolammen asuinalueet. Aluetta rakennettiin pääosin vuosien 1972–1978 aikana. Pienalueen läheisyydessä sijaitsee Huhtakeskuksen monipuoliset palvelut.

Sulun alue

Sulku on 1970- ja 1980-luvuilla rakennettu kerrostalolähiö. Alueella sijaitsee vuonna 2017 rakennettu palvelutalo.

Kaakkolammen alue

Kaakkolampi koostuu enimmäkseen 1970- ja 1980-luvuilla rakennetuista rivi- ja omakotitaloista, mutta alueen eteläpuolella on myös muutama 1980-luvulla rakennettu kerrostalo. Kaakkolammen itäpuolella sijaitsee 2000- ja 2010-luvuilla rakennettu omakotitaloalue.
Kaakkolampi on myös alueella sijaitsevan lammen nimi.