Sifnos (kaupunki)

Maantiede

Sifnoksen polis-keskus sijaitsi saaren itärannikolla nykyisen Kástron kylän paikalla, noin kaksi kilometriä itään saaren nykyisestä pääkylästä Apolloníasta eli Chórasta.
Sifnoksen kaupunkivaltion valtaan kuului ainakin myöhemmissä vaiheissa koko saari. Stefanos Byzantionlaisen mukaan saarella oli myös kaksi muuta kaupunkia, Apollonia (Ἀπολλωνία) ja Minoa (Μινώα). Kummankaan sijaintipaikkaa ei tunneta. Ne olivat varsinkin myöhemmin oletettavasti Sifnoksen poliksen alaisuudessa. Toinen kaupungeista on voinut sijaita Ágios Andréaksessa, josta on löydetty nimeltä tuntematon kaupunki. Sifnoksen saarella oli kulta- ja hopeakaivoksia. Strabon luki saaren kuuluvaksi Kykladeihin.

Historia

Sifnoksen saari itsessään on ollut asuttu viimeistään kykladisella kaudella, jolta ajalta sieltä on löydetty kykladisia idoleita ja keramiikkaa. Ágios Andréaksessa on ollut asutusta ainakin mykeneläisellä ja geometrisella kaudella. Saaren alkuperäiseksi nimeksi antiikin aikana mainitaan Merope.
Sifnoksen kaupungin paikka on ollut asuttu viimeistään geometrisella kaudella noin 800 eaa. Antiikin aikaisen käsityksen mukaan Sifnos oli muiden pohjoisten Kykladien polisten tavoin Ateenasta tulleiden joonialaisten siirtokunta. Sen sanottiin saaneen nimensä Sifnoksesta, Sunioksen pojasta. Saari vaurastui kaivostensa ansiosta, ja sitä pidettiin Polykrateen aikana noin 520 eaa. saarista rikkaimpana. On mahdollista, että saaren kaupungit yhdistettiin jossain vaiheessa yhdeksi polikseksi. Kaupunki löi omaa hopearahaa 500-luvulta eaa. lähtien. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Sifnios (Σίφνιος). 
Vauraat sifnoslaiset rakennuttivat Delfoihin Sifnoslaisten aarrekammion, johon tallettivat kymmenesosan kaivostensa tuotosta. Saaren omat julkiset rakennukset oli koristeltu paroslaisella marmorilla. Saaren vauraus houkutteli sinne kuitenkin myös ryöstäjiä. Polykrateen aikana joukko Samokselta tulleita rahan tarpeessa olleita maanpakolaisia valtasi saaren ja kiskoi sifnoslaisilta 100 talenttia.
Sifnos oli yksi harvoista saariston kaupungeista, jotka eivät alistuneet persialaisten vaatimuksiin persialaissotien aikaan vuonna 490 eaa. Sodassa kaupunki osallistui Salamiin taisteluun vuonna 480 eaa. kreikkalaisten puolella yhdellä laivalla. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Sifnos kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon ja maksoi Ateenalle siitä vuotuista kolmen talentin suuruista veroa. Sifnos oli valtiomuodoltaan demokratia suuren osan 400-lukua eaa., mutta vuosisadan loppupuolelta vuodesta 405/404 eaa. lähtien jonkin aikaa oligarkia.
Demokratia palautettiin vuonna 394/393 eaa., ja oligarkit häädettiin pois. Nämä yrittivät saada kaupungin takaisin haltuunsa taistelussa, mutta yritys epäonnistui. 370-luvulta eaa. lähtien kaupunki kuului toiseen Ateenan liittoon. Aleksanteri Suuren itään suuntautuneen sotaretken alkuvaiheessa Sifnos toimi laivastotukikohtana.
Myöhempinä aikoina Sifnoksen kaivokset eivät olleet enää yhtä tuottoisia kuin aikaisemmin. Pausanias selittää, että sifnoslaiset laiminlöivät lähettämästä kymmenyksiä Delfoihin entiseen tapaan, minkä vuoksi jumalat antoivat kaivosten tulvia. Strabonin aikaan mennessä saarelaisista oli tullut niin köyhiä, että siitä oli tullut jopa sanonta. Sifnoslaisia pidettiin myös huonokäytöksisinä, ja ”sifnoslaisittain käyttäytymisestä” tuli siitäkin sanonta. Positiivisemmassa mielessä Sifnos tunnettiin muun muassa keramiikastaan. Plinius mainitsee tietynlaisen kiven, josta tehtiin juoma-astioita. Se oli mahdollisesti vuolukiveä.

Rakennukset ja löydökset

Kaupunkikeskus
Sifnoksen akropoliina toimi sama kukkula, jolla on nykyisin myöhemmin rakennettu, antiikin aikaista muuria rakenteissaan hyödyntävä linna (Kástro). Akropoliin alueella ja sen rinteissä on suoritettu vain vähän arkeologisia kaivauksia, koska paikka on ollut asuttu yhtäjaksoisesti antiikin ajan jälkeen ja nykyinen kylä on antiikin aikaisen kaupungin jäänteiden päällä. Akropoliin muurit oli rakennettu ennen vuotta 500 eaa. Muurien osien lisäksi alueen löytöihin lukeutuu muun muassa rakennusten jäänteitä geometriselta aina roomalaiselle kaudelle saakka, sekä votiivilahjakätköjä, joista on löydetty keramiikkaa ja pienoispatsaita sekä pronssista ja norsunluusta tehtyjä esineitä.
Herodotoksen mukaan kaupungissa oli agora sekä marmorista rakennettu prytaneion, mutta niitä ei ole löydetty. Piirtokirjoituslähteiden perusteella kaupungissa tiedetään olleen nymfeille omistettu pyhäkkö sekä teatteri.
Muualla saaressa
Ágios Andréaksesta on löydetty toinen, nimeltä tuntematon kaupunki. Se on ollut asuttu mykeneläisellä kaudella 1200–1100-luvuilla eaa. ja jälleen geometriselta kaudelta 700-luvulla eaa. lähtien. Kaupunki hylättiin 300-luvulla eaa. Sen merkittävin jäänne on mykeneläisen kauden akropolis-linnoitus. Paikka on yksi merkittävimpiä mykeneläisen ajan kohteita Kykladeilla. Sen kaivaukset suoritettiin vuosina 1970–1980.
Eri puolilta saarta on löydetty 40 hellenistisellä kaudella rakennetun tornin jäänteet. Kykladiselta kaudelta on löydetty lukuisia hautoja sekä keramiikkaa ja kykladisia idoleita eri puolilta saarta. Roomalaisen kauden haudoista on löydetty muun muassa lasiesineitä. Antiikin aikaiset kaivokset on paikannettu Ágios Sóstiksen alueelle.
Esinelöydöt
Kaupungista ja muualta saarelta löydettyjä muinaisjäänteitä esittelevät Sífnoksen arkeologinen museo ja Ágios Andréaksen arkeologinen museo.