google/wiki40b huggingface dataset:
Elmeri Eronen

Seuraura

Eronen on Turun Palloseuran kasvatti. Hän voitti B-nuorten SM-hopeaa vuonna 2011 ja SM-pronssia vuonna 2012. Eronen oli kaudella 2011–2012 myös TPS:n eniten maaleja tehnyt puolustaja kymmenellä osumallaan.
Kaudella 2013–2014 Eronen debytoi TPS:n SM-liigajoukkueessa, jossa hän pelasi ensimmäisen ottelunsa 14. helmikuuta 2014 Helsingin IFK:ta vastaan. Eronen pelasi kauden aikana kaksi liigaottelua. Hänen runkosarjansa A-nuorissa jäi kuitenkin vain 26 ottelun mittaiseksi pohjeluun murtuman vuoksi. Kaudella 2014–2015 Eronen avasi maalitilinsä SM-liigassa ja hän teki liigauransa avausmaalin 20. tammikuuta 2015 vieraissa Rauman Lukkoa vastaan. Mikael Eklöf valitsi Erosen ottelun legendojen tähtien kolmostähdeksi. Yhteensä hänen tulokaskautensa toi 27 runkosarjaottelussa tehot 1+4=5. Eronen pelasi ison osan kaudestaan myös TPS:n A-nuorissa. Hän voitti A-nuorten SM-liigan pudotuspelien puolustajien syöttöpörssin ja jakoi puolustajien pistepörssin voiton Bluesin Veeti Vainion kanssa seitsemällä syöttöpisteellään. Eronen voitti kauden päätteeksi A-nuorten Suomenmestaruuden. Tammikuussa 2015 Eronen teki kaksivuotisen jatkosopimuksen TPS:n kanssa.
Ensimmäisellä kokonaisella SM-liigakaudellaan 2015–2016 Eronen teki 55 runkosarjaottelussa kuusi syöttöpistettä ja kahdeksassa playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Hän pelasi lähes koko kauden TPS:n ykköspuolustajaparissa Henrik Tallinderin kanssa. Kaudella 2016–2017 Eronen jakoi pudotuspeleissä TPS:n sisäisen tehotilaston voiton Harri Tikkasen kanssa lukemalla +4, kuten myös Mestarien liigassa kolmen muun pelaajan kanssa lukemalla +5. Tammikuussa 2017 hän teki joukkueen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Kaudella 2017–2018 Eronen teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 2+18=20.
Kaudeksi 2019–2020 Eronen siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Hämeenlinnan Pallokerhoon.

Maajoukkueura

Eronen on pelannut kahdeksan nuorten ja 11 poikien maaottelua.

Muuta

Erosen isä on entinen ammattilaiskiekkoilija Kimmo Eronen, joka oli voittamassa TPS:ssä kolmea peräkkäistä Suomenmestaruutta vuosina 1999–2001. Hän voitti urallaan myös yhden Ruotsin- sekä Tanskan-mestaruuden.
Kullankylä

Kylä jakaantuu kahtia ja tuhoutuu

Tarton rauhan (1920) seurauksena kylä jakaantui kahtia, koska Kullajoesta tuli Viron ja Neuvosto-Venäjän rajajoki. Vuonna 1926 kylässä oli 29 taloa ja 94 asukasta, joista 82 inkeriläisiä. Venäjän puoleinen osa kylästä kuihtui, koska asukkaita siirrettiin kauemmaksi rajasta. Näin syntyivät 1920-luvulla kaksi kylää Risukylä ja Muntinruhka Rosonajoen varteen. Vähitellen itäinen osa katosi kokonaan 1930-luvulla, kun kuusi perhettä lähetettiin Siperiaan. Loput asukkaista siirrettiin Suureen Narvusiin, jonne myös paremmat asuinrakennukset purkamalla siirrettiin. 
Viron puoleinen osa kylästä kuului Viron Inkeriin. Läheiseen Kallivieriin rakennettiin kirkko vuonna 1920 ja Kullankylä kuului tähän seurakuntaan. Vuonna 1930 kylässä sijaitsi koulu ja 32 asuinrakennusta. Kylästä tuli eräänlainen Neuvostoliiton inkeriläisvainojen muistomerkki ja piikkilangalla kahtia jaettu kylä tuli tunnetuksi mm. Saima Harmajan runoteoksessa Inkerinmaan rajalla. Toisen maailmansodan aikana väestö evakuoitui Suomeen ja osa Ruotsiin. Viron puoleinen osa Kullankylää poltettiin saksalaisten joukkojen vetäytymisen yhteydessä , eivätkä asukkaat palanneet takaisin sodan päätyttyä. Paikka on nykyisin autio.
Vammantuottamus

Vammantuottamus on rikos, jossa syyllinen aiheuttaa huolimattomuudellaan toiselle vakavuudeltaan ei-vähäisen ruumiinvamman tai sairauden. Suomen rikoslain mukaan siitä voi saada sakkoa tai enintään kaksi vuotta vankeutta. Vammantuottamusta kovempi rikos on kuolemantuottamus.

Vammantuottamus Suomen laissa

Suomen rikoslain 21. luvussa todetaan seuraavasti:
10 § (21.4.1995/578): Vammantuottamus
Joka huolimattomuudellaan aiheuttaa toiselle ruumiinvamman tai sairauden, joka ei ole vähäinen, on tuomittava vammantuottamuksesta sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.
11 § (21.4.1995/578) Törkeä vammantuottamus
Jos vammantuottamuksessa ruumiinvamma tai sairaus aiheutetaan törkeällä huolimattomuudella ja rikos on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä, rikoksentekijä on tuomittava törkeästä vammantuottamuksesta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.

Vammantuottamusten määrä Suomessa

Suomen käräjäoikeudet tekivät vuosina 2009–2012 noin vuosittain 200 ratkaisua (189–229 kpl/vuosi) rikostapauksissa, joista vakavin syyte oli vammantuotamus tai törkeä vammantuottamus. Syytteistä rikosnimike hyväksyttiin vuosittain 164–188 tapauksessa ja hylättiin noin 10 prosentissa tapauksista.
Vuonna 2014 vammantuottamuksesta päärikoksena tuomittiin 357 henkilöä, joista 354 sai sakkorangaistuksen, kaksi ehdollista vankeutta ja yksi ehdotonta vankeutta. Törkeästä vammantuottamuksesta päärikoksena tuomittiin samana vuonna 20 henkilöä, joista neljä sai sakkoa, kahdeksan ehdollista, yksi yhdyskuntapalvelua ja seitsemän ehdotonta vankeutta.
Starkin piirikunta (Ohio)

Maantiede

Starkin naapuripiirikuntia ovat Portage pohjoisessa, Mahoning koillisessa, Columbiana idässä, Carroll kaakossa, Tuscarawas etelässä, Holmes lounaassa, Wayne lännessä ja Summit luoteessa.

Väestö

Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 375 586 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 89,1%, mustiin (7,7%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,3%) ja aasialaisiin (0,8%).
Kotitalouden mediaanitulo on 45 347 dollaria ja köyhyysrajan alapuolella oli 13,6% väestöstä 2007–2011 välisenä aikana.
Abdullah Tammi

Abdullah Tammi (ent.  Risto Olavi Tammi, s. 11. heinäkuuta 1949 Paimio) on islaminuskoon kääntynyt suomalainen, joka toi Suomen islamilaisen puolueen julkisuuteen. Hän toimi sen puheenjohtajana, kunnes erosi joulukuussa 2009.
Omien sanojensa mukaan Tammi on aiemmin toiminut KGB:n agenttina ja tämän tiedustelupalvelun kehotuksesta soluttautunut uskonnollisiin ja poliittisiin puolueisiin.

Toiminta

Tammi on toiminut 1970-luvulta lähtien erilaisissa poliittisissa ja uskonnollisissa järjestöissä. Hän on omien sanojensa mukaan toiminut ”KGB:n kehotuksesta soluttautuneena” muun muassa Pekka Siitoimen natsiliikkeessä, SKDL:n ja SMP:n kunnallisvaaliehdokkaana, esiintynyt mormonisaarnaajana sekä kuulunut Vapaakirkkoon, Adventtikirkkoon ja Jehovan todistajiin. Hän on toiminut saarnaajana, palopäällikkönä ja vasemmistolaisena ammattiyhdistyspoliitikkona. 
Tammi on kertonut palvelleensa KGB:tä 1970-luvun alkupuolelta aina 1990-luvun puoliväliin saakka ja keränneensä noissa toimissa tietoa lähinnä erilaisista uskonnollisista yhteisöistä ja Raamattujen salakuljetuksesta Neuvostoliittoon.
Joulukuussa 2009 Tammi ilmoitti eroavansa Suomen islamilaisen puolueen puheenjohtajan virasta. Tammelle ja puolueen hallituksen  muiden jäsenten välille oli tullut kiistaa, kun Tammi otti kantaa terrorismia vastaan. Hallituksen jäsenen Sauli Ingmanin mukaan Tammi oli yksipuolinen tuomitessaan Tšetšenian terrorismin mutta ei Venäjän valtion terrorismia Tšetšeniassa.
Tammi ilmoitti aikovansa perustaa uuden puolueen, Sosialistisen Rauhan Puolueen, joka ei korosta uskonnollisia kysymyksiä. Myöhemmin hän kertoi olevansa mukana Suomen Työväenpuolueessa. Tammi oli Suomen Työväenpuolueen ehdokkaana vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Uudenmaan vaalipiirissä ja sai 25 ääntä. Nykyään hän toimii perustamassaan  tieteellisesä marxilais-leninläisessä Punakaartissa.
Viro asetti 8. huhtikuuta 2010 Abdullah Tammen kymmenen vuoden maahantulokieltoon.

Ajatukset islamilaisesta laista

Kuuluessaan Suomen islamilaiseen puolueeseen Tammen mukaan ”Jumalan säätämä” šaria-laki oli parempi kuin ihmisen laki. Tammen mielestä oli oikein tappaa aviorikoksesta kiinnijäänyt, jos silminnäkijöitä oli neljä. Tammi vahvisti haastattelussa, että vakavassa tapauksessa hän hyväksyisi aviorikoksen tekijän kivittämisen kuoliaaksi. Tammi myös ilmoitti voivansa hyväksyä kuolemantuomion myös vakavasta herjauksesta islamia vastaan. Samalla hän myös ihaili Afganistanin Taliban-hallinnon aikaa ja Somalian islamilaista hallintoa, koska näiden hallintojen aikana on eri rikollisuuden määrä laskenut.
Puolueen tavoitteena oli Suomen islamilaistaminen, eli käytännössä alkoholijuomien kieltäminen, muslimilasten vapauttaminen koulun musiikkitunneilta ja liikuntatuntien uimahallikäynneiltä, šarian käyttöönotto, halal-teurastaminen ja poikien ympärileikkaus.
Iașin pogromi

Iașin pogromi oli Romanian hallituksen Iașin kaupungissa käynnistämä pogromi, jonka tarkoitus oli poistaa kaupungin juutalaisväestö. Toimenpide oli osa Romanian johdon laatimaa ohjelmaa juutalaisten eliminoimiseksi Bessarabiassa, Bukovinassa ja Moldaviassa.
Pogromi käynnistyi 27. kesäkuuta 1941, kun Romanian diktaattori Ion Antonescu antoi virallisen käskyn puhelimitse Iașin varuskunnan komentajalle Konstantin Lupulle. Komentajaa käskettiin ryhtymään toimiin ”Iașin puhdistamiseksi juutalaisasutuksesta”. Kesäkuun 28.–29. päivän välisenä yönä armeija, poliisi ja santarmiyksiköt suorittivat pidätyksiä ja teloituksia. Samana yönä Antonescu vahvisti evakuointikäskynsä.

Uhrien määrä

Arviot puhdistuksissa murhattujen Iașin juutalaisten määrästä vaihtelevat. Juutalaisia ammuttiin kaupungissa tuhatmäärin. Lisäksi heitä lähetettiin kuolemanjunissa tuhoamis- ja keskitysleireille. Usein suurin osa kuljetusvaunuihin pakatuista oli kuollut jo ennen junan saapumista perille. Kaupungissa olleiden saksalaisdiplomaattien mukaan uhreja oli ainakin 4 000. Virallisen Romanian salainen poliisi Serviciul Secret de Informatii (SSI) arvioi määräksi 13 266 juutalaista raportissaan 23. heinäkuuta 1943. Elokuussa vuotta aiemmin armeijan työpalvelu ilmoitti, ettei se kyennyt löytämään 13 868 Iașin juutalaista. Oman sodanjälkeisen väestölaskentansa mukaan juutalaisväestö ilmoitti uhreja olleen peräti 14 850.
Höyryvene Ajax

Höyryvene Ajax oli suomalainen matkustaja-alus, joka törmäsi yhteen siipirataslaiva Runebergin kanssa yöllä 8. elokuuta 1892 Kruunuvuorenselällä Helsingissä. Turmassa menetti henkensä 38 Ajaxin matkustajaa.
W. A. Svenssonin omistama kanneton ja katoksella varustettu höyryvene Ajax toimi sekä hinaajana että matkustaja-aluksena. 
Onnettomuuden tapahtuessa Ajax oli tilausajossa tuomassa Porvoossa kesäjuhlilla ollutta yleisöä Helsinkiin. Koirasaaren (Hundholmen) luona Ajax kohtasi Helsingistä Porvooseen matkalla olleen siipiratasmatkustajalaiva Runebergin. Ajax ajoi niin lähellä Vasikkasaaren rantakarikkoa, että Runeberg ei mahtunut Ajaxin ja rannan väliin. Runeberg väisti Ajaxia vasemmalle. Samalla Ajax kääntyi tuntemattomasta syystä poikittain Runebergin kurssille. Runebergin koneet pysäytettiin heti, mutta alukset olivat jo niin lähellä toisiaan, että ne törmäsivät noin kello 0.40 yöllä.
Runebergin keula osui höyryveneen rungon keskiosaan ja repi veneen kylkilevyt rikki. Onnettomuutta pahensi se, että Ajaxin koneenhoitaja avasi höyryhanat, jolloin kaatuvasta aluksesta paineella purkautunut tulikuuma höyry surmasi monia veden varaan joutuneita Ajaxin matkustajia. Runebergiltä heitettiin pelastusrenkaita ja köysiä vedessä olijoille. Myös Runebergin pelastusveneet laskettiin vesille, mutta tähän meni aikaa.
Ajaxin kapteeni F. W. Grön sai myöhemmin sakkotuomion, koska Ajaxissa oli onnettomuuden tapahtuessa ollut noin 100 matkustajaa, vaikka suurin sallittu matkustajamäärä olisi ollut 75. Ajaxin hajonnut hylky sijaitsee 12 metrin syvyydessä Laajasalon lähellä Koirasaaren ja Vasikkasaaren välisessä salmessa.
Mestis-kausi 2015–2016

Pudotuspelit

Mestiksen puolivälieriin pääsee 8 joukkuetta. Puolivälierät pelataan otteluparein 1.-8., 2.-7., 3.-6. ja 4.-5.. Ottelut aloitetaan runkosarjassa paremmin sijoittuneen kotikentällä ja jatkoon pääsyyn tarvitaan neljä voittoa (pelataan paras seitsemästä -järjestelmällä). Voittajat jatkavat välieriin. Välierät aloitetaan runkosarjassa paremmin sijoittuneen kotikentällä. Jatkoon päässeistä runkosarjassa parhaiten sijoittunut kohtaa runkosarjassa heikoimmin sijoittuneen ja toiseksi paras kohtaa toiseksi heikoimman.
Neljä voittoa (pelataan paras seitsemästä -järjestelmällä) välierissä saavuttaneet joukkueet selviävät loppuotteluihin. Välierien hävinneet joukkueet pelaavat runkosarjassa paremmin sijoittuneen kotikentällä yhden ottelun, jonka voittaja voittaa pronssia. Mestiksen loppuottelut aloitetaan runkosarjassa paremmin sijoittuneen kotikentällä. Mestiksen mestaruuteen vaaditaan neljä voittoa (pelataan paras seitsemästä -järjestelmällä).
Luonnotar (lehti)

Luonnotar oli Helsingissä vuosina 1862–1863 ilmestynyt aikakauslehti.
Alaotsikolla Kuukausilehti Kansan Hyödyksi ja Huviksi ilmestynyttä Luonnotarta tomittivat J. A. Hagman ja K. J. Gummerus. Se oli tavalliselle kansalle tarkoitettu valistava ja viihdyttävä aikakauslehti, joka luonnontieteellisten ja historiallisten artikkelien lisäksi julkaisi kirjoituksia ajankohtaisista yhteiskunnallisista aiheista. Muutamissa numeroissa oli myös kuvia. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjapainossa painettu lehti sai 590 tilaajaa. Vain vuoden ajan ilmestyneen Luonnottaren lakkamisen syynä oli sen kannattamattomuus ja uuden Maiden ja Merien Takaa -lehden perustaminen.
Juhana (Saksi)

Juhana (saks. Johann Nepomuk Maria Josef; 12. joulukuuta 1801 Dresden – 29. lokakuuta 1873 Pillnitz, lähellä Dresdeniä) oli Saksin kuningaskunnan kuningas vuosina 1854–1873.
Juhanan vanhemmat olivat prinssi Maksimilian ja Parman prinsessa Karoliina. Hän oli vuodesta 1821 Saksin finanssikollegion jäsen ja vuosina 1830–1831 sen puheenjohtaja sekä sen jälkeen valtioneuvoston puheenjohtaja. Hän toimi keskeisenä henkilönä komiteassa, joka laati Saksin vuoden 1831 perustuslain. Perustuslain säätämisen jälkeen Juhana osallistui Saksin maapäivien ylähuoneessa aktiivisesti lainsäädäntötyöhön. Vuoden 1848 vallankumousliikehdintä pakotti hänet muutamaksi vuodeksi syrjään politiikasta.
Juhanasta tuli kuningas veljensä Fredrik August II:n kuoltua lapsettomana 9. elokuuta 1854. Hallitsijana Juhana pyrki kehittämään lakeja, oikeuslaitosta, rautateitä ja elinkeinoelämää sekä suosimaan tieteitä. Johtavan ministerinsä Friedrich Ferdinand von Beustin suosituksesta Juhana pyrki ulkopolitiikassaan vastustamaan Preussin vahvistumista ja vuoden 1866 sodassa hän liittyi Itävallan puolelle Preussia vastaan. Itävallan kärsittyä kuitenkin tappion Juhana erotti Beustin ja siirtyi tukemaan Preussin kansleri Otto von Bismarckin johdolla perustettua Pohjois-Saksan liittoa. Vuosien 1870–1871 sodassa Saksi tuki Preussia Ranskaa vastaan. Tämän sodan jälkeen Saksista tuli osa Saksan keisarikuntaa.
Juhana oli kiinnostunut taiteista ja klassisilla kielillä julkaistusta kirjallisuudesta. Hän osasi myös italiaa ja julkaisi vuosina 1839–1849 kommentoidun saksannoksen Danten Jumalaisesta näytelmästä nimimerkillä Philalethes.
Juhanan puoliso oli Baijerin prinsessa Amalia Augusta, kuningas Maksimilian I Joosefin tytär. Heillä yhdeksän lasta, joista pojat Albert ja Yrjö kohosivat molemmat Saksin kuninkaiksi.
Assyriska FF

Historia

Assyriskan perustivat vuonna 1971 Lähi-idästä lähtöisin olevat assyrialaiset maahanmuuttajat. Se aloitti pelaamisen puulaakisarjassa, mutta nousi vaiheittain yhä korkeamalle sarjaportaikossa. Kaudella 1989 seura pelasi vielä IV-divisioonassa, mutta siitä se nousi nopeasti I-divisioonaan (silloin Ruotsin toiseksi korkein sarjataso) vuonna 1992. 
Vuonna 2004 joukkue sijoittui Superettanissa kolmanneksi ja sai karsia Allsvenskanin sijalle 12 päättyneelle Örgryte IS:tä vastaan. Assyriska FF voitti kotona 2-1, mutta hävisi vieraissa 0-1, joten Örgryte IS säilytti paikkansa Allsvenskanissa. Jalkapalloliiton lisenssilautakunta päätti kuitenkin ettei Örebro SK:n talous noudattanut pääsarjassa pelaamiselle asetettuja ehtoja, joten seuran paikkaa annettiin Assyriska FF:ille. Assyriskan putosi ensimmäisen kauden jälkeen takaisin Superettaniin.
Kuolajärvi

Kuolajärvi (ven. Куолаярви, Kuolojarvi) on Alakurtin kuntaan kuuluva kylä Kantalahden piirissä Venäjän Murmanskin alueen lounaisosassa. Kylä sijaitsee noin kymmenen kilometrin päässä Suomen rajalta ennen sotia Suomelle kuuluneella Sallan–Kuusamon alueella, Kuolajoen varrella.
Paikalla oli aiemmin Sallan kunnan kirkonkylä: Kunnan ja kirkonkylän nimi oli Kuolajärvi vuoteen 1936 asti. Toisessa maailmansodassa kylä tuhoutui täydellisesti.

Hautausmaat

Kylän kirkonraunion luona on suomalaisten hautausmaa. Hautausmaalla on Ensio Seppäsen suunnittelema sisällis-, talvi- ja jatkosodassa kaatuneelle sallalaiselle sankarivainajalle omistettu muistomerkki, joka paljastettiin 1998.
Jatkosodassa Suomen kanssasotijoina kaatuneiden Saksan armeijan sotilaiden noin 3 200 hengen hautausmaa on perustettu 1941.
Puna-armeijan sotilaiden hautausmaassa on 616 kaatunutta.
George Raft

Ura

Raft oli alun perin Broadwayn tanssija, jonka näyttelijänura alkoi vuonna 1929 kestäen puolen vuosisadan ajan. Raft teki läpimurtoroolinsa päähenkilön aisaparina, ”Little Boy” Guino Rinaldona klassikkoelokuvassa Arpinaama (1932). Elokuva käynnisti Raftin kuuluisat romanttisen gangsterin roolityypit (huhujen mukaan Raftilla oli myös alamaailman suhteita oikeassa elämässä), joiden ansiosta hän oli yksi tunnetuimpia valkokankaan ”kovanaamoja” 1930-ja 1940-luvulla. Raft nähtiin tämän jälkeen mm. elokuvissa Bowery (1933), Vaarojen laiva (1937), Ehdonalaisesti vapauteen (1938), He ajavat öisin (1940), Rohkeita otteita (1946) sekä Polttavat katukivet (1954). 
Raft torjui elokuvien Maltan haukka (1941), High Sierra (1941) ja Casablanca (1942) pääosat, joista tuli sittemmin Humphrey Bogartin elämänsä roolit. Raft teki eräänlaisen comebackin rikollispomona maailman hauskimmaksi komediaksi äänestetyssä filmissä Piukat paikat (1959). Elokuva- ja televisio-esiintymisiä kertyi kaiken kaikkiaan noin 80. Hän sai uraltaan kaksi tähteä Hollywood Walk of Famelle.
Vuonna 1961 valmistui Raftista kertova elämäkertaelokuva Gangstereiden vallassa (The George Raft Story), jossa Raftia näytteli Ray Danton, ja naispääosissa nähtiin Jayne Mansfield ja Julie London.

Yksityiselämä

Raft oli naimisissa Grace Mulrooneyn kanssa vuosina 1923–1970. Hän sairastui leukemiaan ja oli kuollessaan 79 vuotias.
Chalkidikí

Maantiede

Chalkidikín ja Kassándran niemen länsipuolella sijaitsee Thermaïkóslahti, Kassándran ja Sithonían niemien välissä Kassándranlahti eli Toronaíoslahti, Sithonían ja Áthoksen välissä Singitikóslahti eli Pyhänvuorenlahti, ja niemimaan itäpuolella Traakianmeri, Strymonikóslahti ja Ierissóksenlahti.
Niemimaan korkein huippu on Áthos-vuori (2 033 m) Áthoksen niemen kärjessä. Myös niemimaan keskiosissa on korkeita vuoria, joista korkeimmat ovat Chortiátis (1 201 m) ja Cholomóntas eli Ypsízonos (1 165 m). Niemimaan pohjoisosassa sijaitsevat järvet Vólvi ja Koróneia.

Hallinto ja kaupungit

Hallinnollisesti suurin osa niemimaasta kuuluu Keski-Makedonian alueeseen kuuluvaan Chalkidikín alueyksikköön, joka jakautuu viiteen kuntaan. Áthos eli ”Pyhä Vuori” on itsehallinnollinen luostarivaltio, joka ei kuulu näihin ylemmän tason hallintoalueisiin, eikä siellä ole kunnallishallintoa.
Varsinaisen niemimaan suurimmat kaupungit ovat Néa Moudaniá (9 342 asukasta vuonna 2011), Néa Kallikráteia (7 238) ja Polýgyros (6 121). Thessalonikin metropolialue sijaitsee aivan niemimaan luoteisosassa Thermaïkóslahden pohjukassa.

Esihistoria ja mytologia

Chalkidikín niemimaa on ollut asuttu viimeistään noin 200 000–400 000 vuotta sitten. Tämän osoittavat ennen kaikkea Petrálonan luolasta tehdyt löydöt. Myöhemmin alueen varhaisia asukkaita olivat perinteen mukaan traakialaiset ja pelasgit.
Kreikkalaisessa mytologiassa niemimaa oli paikka, jonne sijoittui gigantomakhia eli olympolaisten jumalten taistelu gigantteja vastaan. Giganttien johtaja Enkelados haudattiin elävältä Kassandran niemelle. Hänen uskottiin aiheuttavan seudun maanjäristykset yrittäessään päästä ylös haudastaan. Niemi sai myöhemmin nimensä Makedonian kuninkaasta Kassandroksesta, joka perusti alueelle Kassandreian kaupungin. Sithonian niemi sai nimensä Poseidonin pojasta Sithonista, ja Athos puolestaan samannimisestä gigantista, joka heitti Zeusta suurella kivellä.

Myöhempi historia

Ensimmäinen luostari rakennettiin Áthokselle Bysantin valtakunnan aikana 800-luvulla jaa. Niemeä alettiin kutsua ”Pyhäksi Vuoreksi” 1000-luvulla. Bysanttilaisella ajalla Chalkidikín aluetta myös linnoitettiin linnoilla ja torneilla. Bysantin menetettyä alueen niemimaa oli venetsialaisten vallassa. Osmanit valloittivat alueen vuonna 1430. Alue liittyi Kreikan vapaustaisteluun vuonna 1821, tuolloin vielä tuloksetta. Uusi vapaustaistelu alkoi 1900-luvun alussa. Niemimaa liitettiin Kreikkaan muun kreikkalaisen Makedonian ohella ensimmäisen ja toisen Balkanin sodan jälkeen vuonna 1912.
Nimen ”Khalkidike” käyttö koko niemimaasta esiintyy ensimmäisen kerran kartoissa vasta 1700-luvulla, ja se yleistyi 1800-luvulla. Lopullisesti nimi vakiintui tarkoittamaan koko niemimaata Chalkidikín prefektuurin perustamisen myötä sen jälkeen, kun Makedonia oli liitetty Kreikkaan.
Alueelle muutti paljon pakolaisia Vähästä-Aasiasta vuonna 1921 Kreikan ja Turkin väestönvaihdon myötä, minkä seurauksena alueelle syntyi paljon uusia kaupunkeja ja kyliä.
Toshio Ōta

Toshio Ōta (jap. 太田 敏夫 Ōta Toshio?, 20. maaliskuuta 1919 – 21. lokakuuta 1942) oli Keisarillisen Japanin laivaston hävittäjälentäjä. Ōta oli myös hävittäjä-ässä, joka kuului niin kutsuttuun "Rabaulin siivouskolmikkoon". Toshio Ōta syntyi maanviljelijän perheeseen Nagasakin prefektuurissa. Nuorena lentämisestä innostunut Toshio-poika liittyi Sasebossa laivastoon 1936. Pilotiksi hän valmistui samoin aikoihin, kuin myöhempi toverinsa Hiroyoshi Nishizawa, vuonna 1939. Ensimmäisen ilmavoittonsa Ōta saavutti 8. joulukuuta 1941, kun hänen lentorykmenttinsä 3. laivue hyökkäsi Clark Fieldille, jonka jälkeen Ōta taisteli Hollannin Itä-Intiassa.
Tainanin lentorykmentti toimi muiden muassa Uuden-Guinean Laesta. Ōtan trion lentäjätoverit olivat Saburō Sakai sekä Nishizawa. Sakai toimi näiden kahden muun opettajana, etenkin ilmataistelutaktiikkaan liittyen. Toshio Ōta kuoli 23-vuotiaana, ja sitä ennen hänelle oli vahvistettu 34 vihollisen lentokoneen pudotus. Kahden muun siivouskolmikon toverin lailla, Toshio Ōta lensi vailla laskuvarjoa, koska koki hallitsevansa Zero-konettaan paremmin ilman sitä. Japanilaisille lentäjille oli kuitenkin annettu määräys käyttää laskuvarjoa, kaikkiin ilmatehtäviin liittyen pysyvästi, kamikaze-tehtäviä lukuun ottamatta. Pilotteja ei siis suinkaan painostettu taistelemaan paremmin, poistamalla laskuvarjot heiltä. Monen muun japanilaisen huippupilotin tavalla, Ōta haavoittui, mutta toipui takaisin taistelukuntoon. Tuolloin hän toimi Borneon Balikpapanissa.
Ōta palveli luutnantti Junichi Sasain alaisena ja lensi Mitsubishi A6M Reisen-laivastohävittäjäkoneella. Ōta onnistui pudottamaan B-17 -tyyppisen, yhdysvaltalaisen raskaan nelimoottorisen pommikoneen erään ilmataistelun aikana, samaa konetyyppiä oleva oli häntä onnistunut aiemmin haavoittamaan. Ōta pudotti yhden ilmataistelun aikana neljä F4F Wildcatia 7. elokuuta 1942, joita hän kohtasi ilmataisteluissa ensi kerran. Toshio Ōta oli lentotaisteluittensa aikaan sotilasarvoltaan ylikersantti. Ōtan pudotti lentolaivue VMF-212:n F4F Wildcatilla lentänyt Frank C. Drury. Ōta ylennettiin postuumisti sotilasmestarin eli lentomestarin arvoon.
Majavesi (Ylöjärvi)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 17,5 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Ylijoen valuma-alueeseen (35.315) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,2 metriä mpy.