Rottenburg am Neckar

Maantiede

Rottenburg sijaitsee Neckar-joen laaksossa Schönbuchin luonnonpuiston ja matalahkon Rammert-vuoriston välissä. Tübingenin keskusta sijaitsee kymmenisen kilometriä Rottenburgin keskustasta koilliseen.
Rottenburgin kaupunginosat ovat Rottenburg (Kernstadt), Bad Niedernau, Baisingen, Bieringen, Dettingen, Eckenweiler, Ergenzingen, Frommenhausen, Hailfingen, Hemmendorf, Kiebingen, Obernau, Oberndorf, Schwalldorf, Seebronn, Weiler, Wendelsheim ja Wurmlingen. Ensin mainittua lukuun ottamatta kaupunginosat ovat entisiä maalaiskuntia.
Kaudella 1961–1990 Rottenburgin keskilämpötila oli 8,3 °C ja vuotuinen sademäärä 795 mm.

Historia

Rottenburg am Neckar on Baden-Württembergin vanhimpia asuinpaikkoja. Alueella asuttiin jo neoliittisella kaudella ja edelleen kelttiläisellä ja roomalaisella kaudella. Keltit kutsuivat paikkakuntaa nimellä Sumelocenna. Roomalaisvallan aikana ajanlaskun ensimmäisinä vuosisatoina paikkakunnasta kehittyi alueensa merkittävä keskus. Roomalaiset väistyivät alemannien tieltä 200-luvulla. Nykyisen Rottenburgin tarkkaa perustamisvuotta ei tiedetä, mutta 1200-luvun lopulta on maininta Rotenburgin uudesta kaupungista (nova civitas). Sata vuotta myöhemmin kaupunki myytiin Habsburgin suvulle. 1400-luvulla prinsessa Mechthild von der Pfalz nosti Rottenburgin kukoistukseen. 1500-luvulla Rottenburgin vaiheita värittivät talonpoikaissota ja uskonpuhdistus. Kolmikymmenvuotisen sodan aikana kaupunki kärsi ruttoepidemiasta ja etenkin vuoden 1644 suuresta tulipalosta. Uskonpuhdistuksen seurauksena Rottenburg säilyi katolisena kaupunkina, viereinen Tübingen puolestaan kääntyi luterilaisuuteen.
Uskonto määritti Rottenburgin elämänmenoa 1600- ja 1700-luvuilla. Katoliset luostarit eivät tahdittaneet ainoastaan hengellistä kulttuuria, vaan ne olivat myös merkittäviä talousvaikuttajia. Napoleonin sotien myötä Rottenburg liitettiin uuteen Württembergin kuningaskuntaan 1806. Teollistuminen alkoi 1800-luvun lopulla ja sitä avitti kaupungin liittäminen rautatieverkkoon 1861. Kuntaliitoksissa 1970-luvulla Rottenburgiin liitettiin suuri määrä ympäröiviä maalaiskuntia.
Rottenburgin museoita ovat muun muassa Diözesanmuseum Rottenburg ja Sumelocenna-Museum. Kaupungin maamerkki on St. Martinin tuomiokirkon torni.

Talous ja liikenne

Rottenburgin suuria työnantajia ovat teollisuusyritysten ohella julkinen sektori ja kirkko. Paikkakunnan yrityksiä on muun muassa älykotiratkaisuihin erikoistunut Somfy Feinmechanik und Elektrotechnik GmbH ja aurinkoenergiaan erikoistunut Hartmann Energietechnik GmbH. Rottenburgissa toimii myös kirjankustantamo Kopp Verlag, joka julkaisee valtavirrasta poikkeavia teoksia, joiden teemoina ovat muun muassa muinaiset astronautit ja keksitty keskiaika sekä muut pseudotieteenä pidetyt aiheet.
Viininviljelyllä on pitkät perinteet Rottenburgin alueella. Kaupunki kuuluu Württembergin viininviljelyalueeseen.
Rottenburgin rautatieasema sijaitsee rataosuudella Tübingen–Horb. Etäisyys Tübingenin päärautatieasemalta on kymmenisen kilometriä. Ergenzingenin kaupunginosassa on rautatieseisake rataosuudella Stuttgart–Tuttlingen. Etäisyys Stuttgartin päärautatieasemalta Ergenzingeniin on noin 55 kilometriä. Myös osa-alueilla Kiebingen, Bad Niedernau ja Bieringen on rautatieseisakkeet.
Baden-Württembergin halki lounaasta koilliseen kulkeva moottoritie Bundesautobahn 81 (BAB 81) on tieliikenteen keskeinen väylä. BAB 81 ja Baden-Württembergin halki lännestä itään kulkeva Bundesstraße 28 risteävät Rottenburgissa.

Oppilaitokset

Rottenburgissa toimii muun muassa metsätalouden oppilaitos Hochschule für Forstwirtschaft Rottenburg ja musiikkiakatemia Katholische Hochschule für Kirchenmusik Rottenburg.