Separatistien hyökkäykset Itä-Ukrainassa 2014–2016

Separatistien hyökkäykset Itä-Ukrainassa 2014–2015 olivat Venäjän tukemien separatistien sotatoimia Ukrainan armeijaa vastaan, joilla he pyrkivät valtaamaan itselleen lisää alueita Itä-Ukrainasta Minskissä syyskuussa 2014 sovitusta tulitauosta huolimatta. Syyskuun jälkeen ammuskeltiin jatkuvasti varsinkin Donetskin lentokentän lähellä.
Separatistit kahakoivat myös keskenään. Vuodenvaiheessa 2014–2015 he pyrkivät kohti Mariupolia ja Delbatsevaa. Uuden tulitauon jälkeen sotatoimet olivat jonkin aikaa hiljaisempia. Keväällä ja kesällä 2015 käytiin kovia taisteluja, jotka hiljenivät syyskuun 2015 tulitaukoon. Separatistit hyökkäsivät uudelleen vuoden 2016 maaliskuussa, mikä kiihdytti taisteluja.
Ukrainassa separatisteja alettiin kutsua terroristeiksi ja hyökkäysten torjumista terrorismin vastaiseksi sodaksi. Separatisteja kutsuttiin myös kapinallisiksi.

Tulitauko ei pidä

21. syyskuuta 2014 tulitauko ei näyttänyt pitävän. Separatistit hyökkäsivät Ukrainan armeijaa vastaan, joka pyrki torjumaan hyökkäyksiä.
Syyskuussa separatistit ilmoittivat haluavansa järjestää omat vaalit marraskuussa, mitä Ukrainan hallitus vastusti.
Venäläiset määräsivät venäläispoliisit tutkimaan väittämäänsä Itä-Ukrainassa tapahtunutta kansanmurhaa. Tähän Ukraina vastasi omilla tutkintamääräyksillään, joiden kohteena olivat kansanmurhaa tutkivat viranomaiset, jotka Ukrainan mielestä olivat terroristien puolella.
2. lokakuuta 2014 Donetskin keskustaa tulitettiin raskain asein ensimmäistä kertaa, ja sveitsiläinen avustustyöntekijä kuoli. Venäjä näytti aseistavan separatisteja ja keskittävän joukkoja siten, että joukot saattaisivat vallata Ukrainalta Donetskin lentokentän ja Mariupolin.

Taistelut kiihtyvät uudelleen

Donetskin ja Luhanskin alueiden kapinalliset järjestivät johtajien ja parlamentin vaalit 2. marraskuuta 2014. Vain Venäjä tunnusti vaalit laillisiksi. Ukrainan presidentti sanoi vaalien rikkoneen Minskissä sovittua aselepoa.
Presidentti Petro Porošenko pyysi tämän jälkeen parlamenttia peruuttamaan kapinallisalueiden erityisaseman, joka oli sovittu Minskissä. Marraskuun vaaleissa valittu Donetskin kansantasvallan johtaja Alexandr Zahartsenko halusi neuvotella Ukrainan hallituksen kanssa. Porosenko torjui Donetskin kapinahallituksen varkaina ja hyökkääjinä ja osallistui uutistoimisto Reutersin mukaan kriisikokoukseen, jossa pohdittiin uusia toimia separatisteja vastaan.
Pian tämän jälkeen Ukraina saartoi kapinallisalueen osittain. Maa ilmoitti aloittavansa passintarkastukset kapinallisalueiden rajalla, lopettavansa alueiden rahoituksen ja lähettävänsä uusia joukkoja kapinallisalueille. Ukraina lupasi silti jatkaa sähkön ja kaasun toimituksia, jotta ihmiset selviäisivät talven yli.
Kapinalliset syyttivät Ukrainan hallitusta uuden offensiivin valmistelusta ja Minskin sopimuksen rikkomisesta. Jännitys kiristyi kriisialueella. Ukrainan armeijan mukaan Venäjän rajan yli tuli 7. marraskuuta kymmeniä ajoneuvoja raskasta sotakalustoa. Etyj vahvisti rauhanprosessin olevan vaarassa raskaiden aseiden siirtojen takia. Donetskin lentokentän taistelut kiihtyivät rajuimmiksi sitten edeltäneen kuukauden. Länsimaat määräsivät yhä uusia pakotteita Venäjälle.
Kapinallisten keskinäiset kahakoinnit rauhoittuivat huomattavasti, kun kapinahallinnon ja Venäjän epäsuosioon joutuneita kapinakomentajia "puhdistettiin" pois. Igor Bezler katosi marraskuussa. Alexander "Batman" Bednov kuoli tulitaistelussa.

Tammikuun 2015 offensiivi

Venäläismieliset kapinalliset hyökkäsivät tammikuun lopulla monin paikoin Itä-Ukrainassa, ja taistelut kiihtyivät elokuun tasolle. Kapinalliset tulittivat ilmeisesti tahallaan siviilien asuinaluetta Mariupolissa surmaten ainakin 30 henkilöä. Kapinalliset tunnustivat iskun kiistettyään sen ensin. YK tuomitsi iskun. Venäjä esti iskun tuomitsevan päätöksen YK:n turvallisuusneuvostossa. Ukrainan parlamentti julisti Venäjän hyökkääjäksi. Maassa liikkeellepantiin 250 000 sotilasta.. Putin sanoi, että Ukrainassa taistelee Naton vapaaehtoisjoukko, jonka tarkoitus on osallistua Venäjän motittamiseen. Nato kiisti tämän sanoen, että ainoat Ukrainassa taistelevat ulkomaiset sotilaat ovat venäläisiä. Kapinalliset hyökkäsivät tammi-helmikuussa kohti osin saarroksissa ollutta Delbatsevan kaupunkia. EU pidensi talouspakotteita ja uhkasi niiden lisäämisellä. Saksa ja Ranska neuvottelivat 7. helmikuuta 2015 Venäjän kanssa pyrkien diplomatian avulla kohti kriisin ratkaisua, mutta hyvin epävarmoin tuloksin. Yhdysvallat ja Nato harkitsivat aseapua Ukrainalle.

Helmikuun 2015 tulitauko

Kriisin osapuolet sopivat tulitauosta Minskissä 12. helmikuuta 2015. Kapinalliset hyökkäsivät päivää ennen tulitauon alkamista tulittaen ankarasti Delbatsevaa. Taistelut hiljenivät kokonaan 15. päivän vastaisena keskiyönä. Monet asiantuntijat suhtautuivat tulitaukoon epäillen. 
Tulitakoa rikottiin jo ensimmäisenä päivänä muun muassa Dbeltshevassa.
Sekä Ukrainan, että separatistien joukot vetivät raskaita aseitaan pois, ja taistelut rauhoittuivat huomattavasti. Separatistien väitettiin vetävän vain osan raskaista aseistaan, ja siirtävän niitä Mariupolin vastaiselle rintamalle. Tulitauon vallitessa separatistit hyökkäsivät muun muassa Donetskin lähellä. Lännessäkin Venäjän arveltiin kannattavan tulitaukoa. Taistelut vähenivät huomattavasti maalis-huhtikuussa, vaikka lähinnä Doneskin ja Mariupolin lähellä taisteluja esiintyikin.

Uusia taisteluja

Maaliskuussa Venäjän rajan yli virtasi yhä aseita. Ukrainan separatistit uhkailivat Etyj-tarkkailijoita väkivallalla. Ukrainan mukaan kapinalliset valmistelivat suurhyökkäystä Taistelut kiihtyivät uudelleen Maripolin lähellä olevassa Shyrokynen kylässä huhtikuun alussa. Hallitus myöntyi kansanäänestykseen kapina-alueiden autonomiasta, jos tämä tapahtuisi Ukrainan lakien mukaan. Kapinalliset ja Venäjä vastustivat tätä. Ukrainan presidentti Porošenko ei enää 6. huhtikuuta 2014 vastustanut kansanäänestystä, jossa päätetäisiin vallan hajauttamisesta maakunnille. Mutta Porošenko ei edelleenkään halunnut hajauttaa maata liittovaltioksi. Porošenko myös nimitti puolustusministeriksi äärikansallismielisen Oikean sektorin johtajan Dmytro Jarošin, kun toisaalta hän oli ratsannut erään vapaaehtoisjoukkoja tukeneen oligarkin. Kapinalliset uhkasivat lopettaa tulitauon. Kun valtiot 14. huhtikuuta neuvottelivat rauhansuunnitelman toisesta vaiheesta, taistelut kiihtyivät Donetskin ja Mariupolin välillä. Minskin sopimusta rikottiin, kun raskasta aseistusta käytettiin. Ukrainassa ja kapinallisalueella tapahtui salamurhia. Kaksi venäläisiksi sotilaiksi itseään väittänyttä miestä jäi kiinni Ukrainassa. Venäjän mukaan miehet eivät olleet aktiivipalveluksessa.
Kapinallisjohtaja Aleksei Mozgovoi surmattiin miinalla ja konetuliaseilla. Mozgovoi oli eri mieltä Kremlin kanssa. Murhaajiksi epäiltiin Mozgovoin omia miehiä tai jonkun osapuolen vakoojia. Ukraina ilmoitti lopettavansa merkittävien ihmisoikeussopimuksien noudattamisen vedoten sotatilaan.

Kesän 2015 taistelut

Kovia taisteluja oli monin paikoin kesäkuun alussa 2015. Heinäkuun puolivälissä separatistien etulinjassa oli merkkejä sotaväsymyksestä. Kapinalliset vaativat itselleen koko Donetskin ja Luhanskin alueita. Venäjän puolella Ukrainan vastaista rajaa oli suurin kriisin aikainen joukkojen keskitys. Taistelut kiihtyivät ja sodan pelättiin elokuun puolivälissä roihahtavan uudelleen.

Syksyn 2015 tulitauko

Tulitauko hiljensi Itä-Ukrainan taisteluja lähes olemattomiin elokuun lopussa. Eri valtioiden keskinäisissä Ukraina-neuvottelussa sovittiin Itä-Ukrainan vaalien siirtämisestä Ukrainan vaalilakien mukaiseen ajankohtaan. Molemmat osapuolet vetivät lokakuun alussa raskaita aseitaan pois rintamalta.
Yksittäisiä välikohtauksia yhä oli harvakseltaan. Tilanteen rauhoittumisen syynä pidettiin lännessä muun muassa Venäjän tai kapinallisten tai molempien haluttomuutta jatkaa riskialtista operaatiota. Venäjälle Ukrainan tilanne oli kehittynyt edulliseen suuntaan: Ukraina ei ollut toistaiseksi liittymässä EU:hun tai Natoon. Venäjä myös luultavasti pyrki pakotteiden poistamiseen. Mutta sodan alkamista uudelleen pelättiin yhä.

Vuoden 2016 alku

Ukrainan kriisissä oli joulukuussa 2015 kuollut yli 9 000 ihmistä. Itä-Ukrainan alueille virtasi vuoden lopulla yhä aseita ja taistelijoita Venäjältä. Se kiristi tilannetta ja kiistellyillä alueilla tapahtui edelleen tappoja, kidutusta ja laittomuuksia. Separatistien hyökkäykset jatkuivat maaliskuussa. 
Taistelut kiihtyivät maaliskuussa 2016. Separatistit pyrkivät maalis-huhtikuussa 2016 valtaamaan Avdijivkan, jonka kautta kulkee Horlivkan-Donetskin valtatie. Ihmiset pakenivat taisteluja ensi kertaa sitten edellisen kesän.