google/wiki40b huggingface dataset:
Lisääntymiselimistö

Lisääntymiselimistö on eliöillä sukupuolielinten muodostama elimistö, jonka tarkoitus on suvullinen lisääntyminen. Muut elimistöt, kuten umpieritysjärjestelmä, toimivat homeostaasin säilyttämiseksi ja siten eliön pitämiseksi elossa, mutta lisääntymiselimistö on välttämätön lajin jatkamista varten.
Esimerkiksi ihmisen lisääntymiselimistöllä on neljä tarkoitusta: tuottaa sukupuolisoluja, kuljettaa niitä ja pitää ne elossa, kasvattaa jälkeläinen raskauden aikana ja tuottaa hormoneita. Sukupuolirauhaset tuottavat hormoneita, jotka ovat vastuussa lisääntymiselimistön toiminnasta ja sukupuolelle ominaisten sukupuolielinten kehityksestä, sekä sukupuolisoluja eli siittiöitä ja munasoluja. Muut lisääntymiselimistön elimet ovat toissijaisia sukupuolielimiä.
Hermann Kauffman

Hermann Karl Heinrich Kauffmann (18. elokuuta 1840, Göteborg, Ruotsi – 12. kesäkuuta 1908, Nurmi, Viipurin lääni) oli insinööri ja Tampereen konepajateollisuuden uranuurtaja joka tunnetaan parhaiten kirjoittamiensa muistelmien ansiosta.
Kauffmanin vanhemmat olivat kotoisin Eutinista Saksasta, ja hänen isänsä Heinrich Kauffmann toimi Göteborgin kaupunginarkkitehtina. Kauffamn kävi Göteborgissa kymnaasin ja sen jälkeen hän opiskeli teknistä alaa Chalmersin opistossa. Hän oli aluksi piirtäjänä Nyköpingin konepajalla vuodesta 1857 alkaen. Tampereen Pellava- ja Rautateollisuus Oy:n konepajan johtajaksi vuonna 1862 valittu ruotsalainen A. J. Lundahl tarjosi Kauffmanille työtä Tampereelta, ja Kauffman muutti sinne samana vuonna.
Kauffman suunnitteli ensimmäisen Tampereella raudasta rakennetun höyrylaivan Ilmarisen. Alus rakennettiin 1862–1863 ja sitä käytettiin aluksi Näsijärvellä ja myöhemmin Pyhäjärvellä. Ilmarista seurasivat Venäjän hallituksen tilaama kanuunavene Suuriruhtinas Wladimir, jota rakennettiin vuosina 1863–1864 ja 1864–1866 rakennetut siipirataslaivat Elias Lönnrot ja Vanaja, jotka otettiin käyttöön Tampereen-Hämeenlinnan laivareitillä. Tampellan konepajalla rakennettiin Kauffmanin johdolla myös höyrykoneita, pumppuja, ventilaattoreita ja puunjalostuskoneita.
Kauffmanista tuli Tampellan konepajan johtaja 1866 A. J. Lundahlin muutettua pois Tampereelta, ja hän johti myös vuosina 1867–1870 Tampellan ostamaa Helsingin laivatelakkaa. Kauffman oli Tampereen Pellava- ja Rautateollisuus Oy:n palveluksessa vuoteen 1880 saakka, jolloin hän siirtyi Pietariin johtamaan Ludvig Nobelin konepajaa. Kauffman palasi myöhemmin Suomeen ja kirjoitti muistelmateoksen Tampereen vuosistaan 1860- ja 1870-luvulla. Tämä teos ilmestyi vuonna 1902 nimellä Muntra minnen från mellersta Tavastland, ja se käännettiin suomeksi nimellä Mieluisia muistoja Keski-Hämeestä.
Kauffman oli naimisissa vuodesta 1869 lähtien tamperelaisen tehtaanpatruuna Johan Fredrik Gefwertin tyttären Hilda Maria Gefwertin kanssa.
Kauffman kuoli vuonna 1908 Nurmissa lähellä Viipuria. Hänet on haudattu vuonna 1906 kuolleen puolisonsa kanssa Tampereelle.
Propranololi

Historia

Propranololin keksi skotlantilainen tutkija James W. Black 1950-luvun loppupuolella ja hän sai löytönsä ansiosta Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinnon, joka on yksi viidestä alkuperäisestä Nobel-palkinnosta.

Käyttöaiheet

Propranololia käytettiin aluksi angina pectoriksen hoitoon, sekä korjaamaan sydämen rytmihäiriöitä. Propranololia on käytetty myös esiintymisjännitykseen sekä dopingina lajeissa, joissa vaaditaan vakaata kättä ja hyviä hermoja, kuten ammunnassa. Näissä lajeissa propranololin käyttö onkin kielletty. Propranololia käytetään myös paniikkihäiriön oireiden hoitoon. Propranololin vaikutus perustuu paniikkioireiden ja post-traumaattisten stressihäiriöiden hoidossa sydämen syketiheyden alentamiseen sekä verenpaineen laskemiseen. Lääkkeen vaikutukset ovat sekundäärisiä eli toissijaisia, eli ei suoraan kohdistu vallitsevaan sosiaaliseen jännitykseen taikka vastaavaan tilanteeseen.
Lääkettä voidaan käyttää myöskin muiden lääkkeiden, varsinkin neuroleptien aiheuttamiin sivuvaikutuksiin. Tällaisia voivat olla esimerkiksi vapina, akatisia sekä sydämentykytys. Edelleen on propranololilla ollut käyttöä toissijaisena lääkityshoitona Parkinsonin tautiin liittyvään liikevapinaan, esimerkiksi levodopan rinnalla yhdistettynä. Vuosikausiannostelun terapeuttinen leveys oli tuolloin 60–100 mg/vrk.
Lisäksi lääkettä käytetään päänsäryn sekä migreenin ja glaukooman eli silmänpainetaudin hoitoon.
Sydänperäisten äkkikuolemien torjumisessa lääkkeellä on myöskin merkitystä.

Vasta-aiheet

Yleensä astmaatikoilla saattaa lääkkeen ottaminen pahentaa oireita. Yhteisvaikutuksia tunnetaan lukuisten muitten lääkkeitten kanssa. Ennen propranololi-lääkityksen aloittamista olisi hyvä selvittää muut lääkitykset, sekä näiden mahdolliset yhteisvaikutukset.
Liiaksi annosteltuna, saattaa propranololin vaikutus muodostua bradykardiseksi, koska lääke ei omaa sympatomimeettista vaikutusaluetta. Silloin sydän on harvalyöntinen.
Propranololi, kuten muutkin beetasalpaajat, saattaa pahentaa masennuksen oireita.
Liikaa annostellun sydänlääke digoksiinin haittavaikutuksia saattaa samanaikaisesti, taikka jälkeisesti annettu propranololi pahentaa.

Erityiset varoitukset

Lääketieteellisiin leikkausoperaatioihin menevien tulisi mainita hoitaville henkilöille mahdollisesta propranololi-lääkityksestä. Lääkkeellä on todettu olevan vaikutusta nukuttaviin, eli anesteettisiin lääkeaineisiin.

Yliannostus

Propranololin yliannostuksesta seuraavaan tilaan voi liittyä vaikeuksia pysyä pystyssä, matalasta verenpaineesta seuraavat oireet ja näkö- ja aistiharhoja, jotka johtuvat aivojen rajoittuneesta verenkierrosta matalan verenpaineen vuoksi. Suurina annoksina tila voi olla hengenvaarallinen. Kaatumisista aiheutuvat vammat saattavat myös haitata vakavasti, erityisesti päähän kohdistuvat iskut ja verenvuotoa aiheuttavat vammat. Yleisesti yli 1 gramman annos on mahdollisesti tappava. Annoksen kasvaessa riski vaipua koomaan kasvaa. Jos potilas kokee kohtauksia tai väpinää niitä saatetaan hoitaa bentsodiatsepiineilla kuten diatsepaamilla, tilanteesta riippuen.
Tikli

Koko ja ulkonäkö

Tiklin kasvot ovat punaiset, pää muuten mustavalkoinen, vartalo ruskea ja valkea, ja siivet kelta-musta-valkoiset. Sukupuolet ovat lähes samannäköisiä, koiraalla on hieman enemmän punaista naamassa. Nuori lintu on yksivärisempi, ja siltä puuttuvat pään punainen ja musta väritys. Selässä ja kupeilla sillä on viirutusta. Kaikki tiklit käyvät läpi sulkasadon elo–lokakuussa, vanhat linnut täydellisen, jonka jälkeen ikäluokkien erottaminen maastossa on kyseenalaista.
Tiklin pituus on noin 12–14 cm ja paino noin 18 grammaa. Koiras on hieman naarasta kookkaampi.
Äänet ovat helisevän korkeita ”tik-li, stig-lits”, mistä lintu on nimensäkin saanut. Laulua kuulee maaliskuulta alkaen puun latvasta, ja se on hyvin kirkasta, helisevää livertelyä. Tikli onkin ollut yksi kaikkein suosituimmista häkkilinnuista.
Lentotapa on suoraviivaista ja nopeaa. Pesimäajan ulkopuolella tiklit liikkuvat perheittäin tai parvissa, joissa enimmillään voi olla noin 100 yksilöä.
Vanhin suomalainen rengastettu tikli on ollut 10 vuotta 1 kuukautta 12 päivää vanha. Euroopan vanhin on ollut saksalainen vähintään 11 vuoden 9 kuukauden ikäinen tikli.

Levinneisyys

Tikli pesii lähes koko Euroopassa ja Länsi-Aasiassa. Etelä-Suomessa pesii noin 6 000 tikliparia. Se muuttaa ainakin paikallisesti talven kylmimpinä aikoina paremmille ruokamaille eteläisempiin Itämeren maihin. Osa talvehtii meillä. Syysmuutto tapahtuu lokakuussa, kevätmuutto maalis–huhtikuussa. Euroopan populaation koko on 7–10 miljoonaa paria eli 23–57 miljoonaa yksilöä.

Elinympäristö

Tikli on kulttuurilintu. Tavallisin se on kaupunkien puistoissa ja omakotitalojen seassa kasvavissa pikku metsiköissä. Kartanoilla ja vanhoilla maataloilla voi olla oma parinsa, ja hautausmaat puistomaisine metsineen ovat sen suosiossa. Pesimäajan ulkopuolella tiklit parveilevat rikkaruohostoissa ja korjatuilla viljapelloilla. Talvella sen on yhä useammin havaittu käyvän lintulaudoilla.

Lisääntyminen

Tiklin kaunis pesä on tavallisesti männyn tai lehtipuun oksalla, tavallisesti korkealla, 5–15 metrissä. Muninta alkaa aikaisintaan vapun maissa. Naaras munii 4–6, tavallisesti 5 vaaleaa, pilkullista munaa, joita se hautoo noin 12 vrk. Molemmat emot ruokkivat poikasia n. 2 viikkoa. Pesän reunoille kertyy poikasten ulosteista kerros, sillä emot eivät kanna isompien poikasten ulosteita pesästä. Tikli pesii yleensä 2 kertaa kesässä.

Ravinto

Pienikokoiset siemenet, kuten ohdakkeiden, nokkosen ja voikukan siemenet. Syksyllä herkkua ovat takiaisen siemenet. Talviaikaan maistuvat myös koivun, lepän ja männyn siemenet sekä silmut. Lintulaudoilla syö auringonkukansiemeniä. Hyönteisiä ja kuvussa pehmenneitä siemeniä poikasruokana.
Liisa Talonpoika

Liisa Talonpoika on suomalainen diplomaatti. Hän on toiminut ulkoministeriön kehitysyhteistyöosastolla, kauppapoliittisella osastolla ja lehdistö- ja kulttuuriosastolla. Hän on ollut virkamiehenä EU-edustustossa Brysselissä ja Suomen Pariisin-suurlähetystössä. Hän oli Suomen suurlähettiläs Haagissa 2013–2015. Hän aloittaa Suomen Tukholman-suurlähettiläänä 16. toukokuuta 2018 ja on ensimmäinen nainen Suomen suurlähettiläänä Ruotsissa. Hänen edeltäjänsä Matti Anttonen siirtyi alkuvuodesta ulkoministeriön valtiosihteeriksi. Talonpoika tuli ulkoministeriön palvelukseen 1989.
Luck

Juoni

Gangsteri Chester ”Ace” Bernstein pääsee vankilasta istuttuaan siellä kolme vuotta. Hänen vanha ystävänsä Gus on saanut käsiinsä irlantilaisen kilpahevosen, ja Ace alkaa kehittää juonta millä saisi kalifornialaisen laukkaradan haltuunsa. Samalla Ace alkaa miettiä kostoa miehille, joiden vuoksi hän joutui vankilaan.

Tuotanto

Ennen sarjan luontia David Milch oli työskennellyt yli kolmekymmentä vuotta televisiosarjojen parissa. Hän on luonut muun muassa HBO:n televisiosarjan Deadwood. Luckin kuvauksissa käytettiin viittäkymmentä hevosta, joista kolme kuoli. Kuolemien johdosta HBO päätti lopettaa sarjan tuotannon, vaikka siitä oli tilattu jo toinen tuotantokausi.

Vastaanotto

Arvostelujen kerääjäsivusto Metacritic keräsi sarjalle 75/100 pistettä.
El Salvadorin presidentti

El Salvadorin presidentti on El Salvadorin valtionpäämies ja hallituksen johtaja.  Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla viisivuotiselle toimikaudelle, sama henkilö ei voi toimia presidenttinä enempää kuin yhden kauden. Presidenttiä ja varapresidenttiä äänestetään samassa vaalissa, ellei kukaan ehdokkaista saa ehdotonta enemmistöä järjestetään toinen kierros.
NRP Orion (P362)

Palvelus

Alus on poistettu palveluksesta 1975.
Oodi (tietojärjestelmä)

Oodi on yliopiston opetus- ja opiskelutoimintojen tukemiseen tarkoitettu tietojärjestelmä. Se on käytössä kolmessatoista suomalaisessa yliopistossa. Tietojärjestelmän yhteisestä ylläpidosta vastaavat Oodi-konsortio ja tietyt järjestelmätoimittajat.
Opiskelijat voivat tehdä järjestelmän kautta muun muassa lukukausi- ja tentti-ilmoittautumisia sekä tarkastella opintosuoritustensa tuloksia.
Cajanderin II hallitus

Cajanderin II hallitus oli Aimo Kaarlo Cajanderin johtama virkamieshallitus 18. tammikuuta 1924 – 31. toukokuuta 1924. Hallitus toimi 135 päivän ajan. Järjestyksessään Cajanderin I hallitus oli Suomen 10. hallitus.
Cajanderin hallitus seurasi Kallion hallitusta, jonka ministerit presidentti K. J. Ståhlberg vapautti tehtävistään eduskunnan hajottamisen yhteydessä tammikuussa 1924. Eduskunnan hajottaminen oli seuraus Sosialistisen Työväenpuolueen kansanedustajien elokuussa 1923 tapahtuneesta vangitsemisesta. Eduskuntavaalit toimitettiin huhtikuun alussa 1924, ja uusi poliittinen hallitus astui toimeensa professori Lauri Ingmanin johdolla toukokuun lopussa. Cajanderin hallituksen aikana asetettiin puolustusneuvosto tasavallan presidentin ylimmäksi neuvottelukunnaksi maanpuolustuskysymyksissä.
Kalliolampi (Kouvola, Tirva)

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Rapojärven alueeseen (14.182) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 91,1 metriä mpy.
Armstrong Whitworth Albemarle

Armstrong Whitworth AW.41 Albemarle on brittiläinen sotilaslentokone. Sen suunnittelun aloitti Bristol Aeroplane Company. Tyyppi lensi ensilentonsa vuonna 1940, ja alun perin keskiraskaana pommituskoneena. Tyyppi oli kuitenkin kovin keskinkertainen eli ei erityisen onnistunut, joten se päätyi enimmäkseen ilmakuljetustehtäviin. Albemarle -konetyyppi osallistui joihinkin strategisesti erittäin merkittäviin sotilastehtäviin, kuten Ardennien taisteluun, Normandian maihinnousuun sekä Operaatio Market Gardeniin. Albemarle -koneista pudotettiin laskuvarjosotilaita, joita saattoi olla 10 henkeä yhtä konetta kohden. Lisäksi näitä koneita käytettiin liitokoneiden hinaukseen. Konetyyppi oli RAF:n käytössä vuosina 1941-45, ja sitä valmistettiin 602 koneyksilöä. Neuvostoliiton ilmavoimien käytössä oli 12 koneyksilöä, tämän ohella oli 2 koneyksilöä tuhoutunut kuljetuksessa.
Armstrong Whitworth Albemarlen miehistön lukumäärä oli 3-4 henkilöä, alatyypistä riippuen. Aseistus käsitti joko 2 taikka 4 kpl Browning 7,7 mm konekivääreitä yläampumossa. Enin pommimäärä oli 2 041 kg. Koneen huippunopeus oli 426 km/h. Moottorit, joita koneessa oli 2 kpl olivat kaksiriviset, ja 14-sylinteriset Bristol Hercules XI -tähtimoottorit, joiden teho oli 1 590 hevosvoimaa (1 186 kW).
Skåneland

Skåneland (joskus Skånelandskapen tai de skånska landskapen, "Skånen maakunnat") on kulttuurihistoriallinen alue Skandinavian eteläosassa. Sen suuruus ja rajat vaihtelevat jonkin verran käyttötarkoituksen mukaan.
Historiallissa yhteyksissä Skåneland tarkoittaa alueita, jotka Roskilden rauhassa vuonna 1658 liitettiin pysyvästi Tanska-Norjasta Ruotsiin. Kyseessä olivat Blekingen, Hallandin ja Skånen maakunnat, jotka muodostavat nykyään Ruotsin eteläisimmän historiallisen pääalueen Götanmaan etelä- ja lounaisosan. Myös Tanskaan kuuluva Bornholmin saari on tapana lukea mukaan käsitteeseen. Sen sijaan Roskilden rauhassa Ruotsiin liitettyä Tanska-Norjan Norjan osaan kuulunutta Bohusläniä ei lueta Skånelandiin.
Nimitystä voidaan käyttää myös runollisena nimityksenä Skånen maakunnalle.
Miljardööri

Miljardööri on henkilö, jonka omaisuuden arvo on vähintään yksi miljardi (tuhat miljoonaa) yksikköä, yleensä euroa tai Yhdysvaltain dollaria. Joskus miljardööristä käytetään amerikanenglannin sanasta billionaire virheellisesti muodostettua nimitystä "biljonääri", mutta ollakseen todellisuudessa biljonääri henkilön tulisi omistaa vähintään biljoona eli miljoona miljoonaa.
Forbes-lehti julkaisee vuosittain luettelon maailman rikkaimmista ihmisistä. Miljardöörien omaisuus koostuu yleensä valtaosaltaan pörssiosakkeiden yhteisarvosta listan julkaisuhetkellä eikä esimerkiksi pankkitilillä olevasta rahasta. 
Forbes listasi miljardöörejä ensimmäisen kerran vuonna 1986, jolloin heitä oli 140. Vuonna 2007 oli Forbesin listalla jo 946 miljardööriä, joiden yhteenlaskettu omaisuus oli 3,5 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Miljardöörien keski-ikä vuonna 2007 oli 62 vuotta. Kaikkien aikojen ensimmäinen dollarimiljardööri oli John D. Rockefeller. 
Suomessa on Forbesin mukaan vuonna 2019 yhteensä kuusi miljardööriä dollareissa laskettuna: Antti Herlin, Mika Anttonen, Antti Aarnio-Wihuri, Ilkka Herlin, Heikki Kyöstilä ja Ilona Herlin.
Teatteri Tarmo

Teatteri Tarmo on Turussa toimiva harrastajateatteri. Vuonna 1902 perustettu Tarmo on Turun vanhin suomenkielinen teatteri. Sen jäsenmäärä on noin 180, joista noin puolet on teatterin henkilökuntaa ja puolet kannatusjäseniä. Tällä hetkellä Teatterin toiminta on tauolla.
Teatteri Tarmo toimi vuonna 1902 valmistuneessa Raunistulan kaupunginosassa sijaitsevassa työväentalossa vuoteen 2015. Teatteri toimi vuoteen 1952 asti Tarmon työväenyhdistyksen alajaostona ja sen toimintaan liittyi vahvasti työväenaate. Vuodesta 1952 lähtien teatteri on toiminut erillään työväenyhdistyksestä eikä ole sitoutunut mihinkään aatteeseen.
Tunnettuja teatterin jäseniä ovat olleet muiden muassa Kirsti Hurme, Rafael Ramstedt, Aarne Leppänen, Eero Roine, Senni Nieminen, Taito Mäkelä ja Sirppa Sivori-Asp.
George Meredith

George Meredith OM (12. helmikuuta 1828 Portsmouth, Englanti – 18. toukokuuta 1909 Box Hill, Surrey, Englanti) oli viktoriaanisen ajan englantilainen kirjailija ja runoilija.

Elämä

Meredith syntyi Portsmouthissa, Englannissa laivastoupseerin poikana. Hänet lähetettiin 14-vuotiaana herrnhutilaiseen kouluun Neuwiediin, Saksaan, jossa hän oli kaksi vuotta. Meredith opiskeli oikeustiedettä tavoitteenaan asianajajan ammatti. Hän jätti lukunsa kesken ja alkoi opiskella journalismia sekä kirjoittaa runoja.
Meredith avioitui vuonna 1849 kirjailija Thomas Love Peacockin tyttären kanssa mutta erosi vuonna 1858. Meredithin ensimmäinen teos julkaistiin vuonna 1851, ja hänen varhaistuotannossaan nähdään appiukko Peacockin vaikutusta.
Meredith asettui Surreyyn 1864, meni uudestaan naimisiin ja alkoi kirjoittaa luontoaiheisia runoja. Hän kirjoitti koomisen romaanin The Egoist vuonna 1879. Romaani sai huomiota kuvauksestaan naisten alistetusta asemasta viktoriaanisella ajalla. Meredithin ensimmäinen varsinainen menestysteos oli romaani Diana of the Crossways, joka julkaistiin vuonna 1885. — Hänen ystäviinsä kuuluivat kirjailijoista muun muassa Dante Gabriel Rossetti, Algernon Charles Swinburne ja Honoré de Balzac.
Baz Luhrmann

Baz Luhrmann (s. Mark Anthony Luhrmann 17. syyskuuta 1962) on australialainen elokuvaohjaaja. Hänen elokuvilleen on tunnusomaista suurellinen ja värikylläinen teatraalisuus.
Piscina

Piscina on kirkossa alttarin lähellä oleva matala allas, jota käytetään ehtoollisvälineiden pesemiseen. Piscina on yleensä valmistettu kivestä, ja siitä johtaa viemäri kirkon perustuksiin. Piscinaan voidaan kaataa myös sakramenteissa käytetyt ylijääneet aineet niin, että ne pysyvät siunatulla maalla. Piscinaa käytetään katolisessa, luterilaisessa ja anglikaanisessa kirkossa. Myös ortodoksisessa kirkossa on käytössä piscinaa muistuttavia astioita. Suomessa piscinat ovat osa keskiaikaisten kivikirkkojen arkkitehtuuria.

Historia

Latinan sana piscina tarkoitti aluksi antiikin termien kala-allasta. Kristinuskon tultua se merkitsi kastekappelin kasteallasta. Myöhemmin piscinaksi on nimitetty usein kuorin tai sakariston seinän syvennykseen sijoitettua allasta, jossa huuhdellaan sakramenttiastioita.
Kristillisessä käytössä piscina tarkoitti alun perin kasteallasta, mutta keskiajalla merkitys vaihtui tarkoittamaan seinän sisään syvennettyä pesuallasta. Tässä muodossa piscina on yleistynyt sydänkeskiajan lopulla.

Käyttö

Piscinan tarkoitus on ohjata sakramenteissa ja pyhien välineiden pesussä käytetty vesi ja pappien käsienpesuvesi suoraan siunattuun maahan. Toisinaan piscinan käyttä on hävitetty myös vihkivettä, sakramenteissa käytettyä krismaa ja tuhkakeskiviikon palveluksesta ylijäänyttä siunattua tuhkaa. Piscinaan ei kuitenkaan ole kaadettu ylijäänyttä ehtoollisviiniä, joka on kirkon sääntöjen mukaan kuulunut nauttia messun jälkeen.
Piscinan paikka on alttarin luona seinäkomeron pohjalla, alttarin sivussa tai pylvään päällä, jonka sisällä ja alla olevassa lattiatiilessä on reikä. Esimerkiksi Naantalin kirkossa ja Hattulan Pyhän Ristin kirkossa on piscina.
Yrjö Kaloniemi

Yrjö Albert Kaloniemi, vuoteen 1935 Calonius (19. kesäkuuta 1901 Juuka – 18. lokakuuta 1975 Lahti) oli suomalainen voimistelun opettaja ja Suomen Hiihtoliiton puheenjohtaja.
Kaloniemen vanhemmat olivat kruununvouti Johan Matias Calonius ja Ellen Maria Engelberg ja puoliso vuodesta 1931 Siiri Aliina Sundström. Kaloniemi oli nuorena monipuolinen urheilija, joka harrasti useita eri lajeja ja kilpaili niissä piiritasolla. Urheilujärjestötyön hän aloitti Kouvolassa 1924, kun oli mukana perustamassa Kouvolan Urheilijat -seuran hiihto-osastoa ja tuli valituksi sen johtokunnan puheenjohtajaksi. Samana vuonna Kaloniemi ryhtyi työskentelemään Kymenlaakson suojeluskuntapiirin urheiluohjaajana. SVUL:in Kymenlaakson piirin voimisteluneuvojana hän toimi 1926-1934. Suomen Hiihtoliiton johtavissa luottamustehtävissä Kaloniemi ehti toimia 27 vuotta, samoin kuin kouluttajana, tuomarina ja suomalaisten kilpahiihtojoukkueiden johtajana. Kaloniemi työskenteli ajoittain myös urheilutoimittajana ja oli selostamassa urheilukilpailuja. Hän aloitti Suomen Hiihtoliiton vuosikirjan toimittamisen 1930-luvulla ja laati liiton kilpailusäännöt ja hiihtomerkkijärjestelmän perusteet. Opintomatkoja ulkomaille Kaloniemi teki jo 1920-luvulta alkaen ja edusti Suomea useissa hiihdon kansainvälisissä kongresseissa. Hiihdon maailmanmestaruuskisoissa 1958, jotka järjestettiin Lahdessa, hän oli järjestelytoimikunnan puheenjohtaja. Suomen Hiihtoliiton puheenjohtajana Kaloniemi toimi yli kymmenen vuotta, vuodesta 1942 vuoteen 1954, jolloin häntä seurasi tehtävässä Akseli Kaskela.
FS D’Estrées (D629)

Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta 1985.
Beriberi

Beriberi on B₁-vitamiinin eli tiamiinin puutoksesta johtuva hermostosairaus. Beriberin oireina saattaa esiintyä painonlaskua, tunteiden ailahtelua, hermoston epätoimintaa (Wernicken enkefalopatia), raajojen heikotusta ja kipua sekä sydämentykytystä. Myös ödeema on tyypillinen oire. Vaikeissa tapauksissa sairaus saattaa johtaa sydämenpysähdykseen ja kuolemaan. Beriberin nimi juontuu Sinhalin kielestä, missä se tarkoittaa "En pysty, en pysty".
Beriberi on yleinen tauti ihmisille, joiden ruokavalio koostuu pääosin valkoisesta riisistä, missä on hyvin vähän tiamiinia. Tässä "valkoisessa" eli puhdistetussa riisissä kuoriosa on poistettu. Sairauden yleistyminen oli yhteydessä riisin puhdistamisessa käytettävien höyrykoneiden yleistymiseen muun muassa Hollannin Aasian alueen siirtomaissa. Sairauden yhteys puhdistettuun riisiin todettiin nykyisessä Indonesiassa hollantilaisen lääkäri Christiaan Eijkmanin tutkimusten myötä. Puhdistettua riisiä syöneet kanat sairastuivat, puhdistamatonta syöneet eivät. Beriberiin saattavat sairastua myös maksavaurion saaneet krooniset alkoholistit sekä äärimmäistä laihdutusta harjoittaneet henkilöt. Jos vauvalle syötetään tiamiininpuutoksesta kärsivän äidin maitoa, saattaa lapselle kehittyä beriberi. Tautia tavattiin yleisimmin Aasian maissa (erityisesti 1800-luvulla ja sitä ennen), koska maat käyttivät runsaasti riisiä.

Oireet ja seuraukset

Beriberiä on kahta tyyppiä: kuiva beriberi ja märkä beriberi.
Märkä beriberi aiheuttaa sydämen vajaatoimintaa ja siitä seuraavaa turvotusta sekä hiussuonien seinämien heikentymisen yhdistelmän, joka puolestaan saa ulkoisen kudoksen tukkeutumaan. Kuivasta beriberistä seuraa kudosten hajoamista, lihasheikkoutta, laihtumista ja osittaista paralyysiä, joka johtuu ulkoisten hermojen vaurioitumisesta.

Hoito

Sairautta hoidetaan tiamiinihydrokloridilla, joko pillereinä tai ruiskeena. Parantuminen voi olla hyvinkin nopeaa märkään beriberiin sairastuneelle: jopa tunti lääkkeen antamisen jälkeen. Tiamiinia on tuoreissa ruuissa ja viljoissa; erityisesti tuoreessa lihassa, vihreissä vihanneksissa, hedelmissä, maidossa sekä muun muassa herneissä sekä pavuissa.