Erityisopetus

Erityisopetuksen lisääntyminen

Erityisopetuksen oppilaiden määrä kasvoi noin 60 prosenttia vuosina 2001–2010. Perusopetuksen päättövaiheessa yksilöllistettyä oppimäärää suorittavien oppilaiden osuus kaksinkertaistui samana ajanjaksona.
Noin yhdeksän prosenttia Suomen peruskoululaisista oli erityisopetuksen piirissä vuonna 2010. Erityisopetusta saavia poikia oli kaksinkertainen määrä verrattuna tyttöihin. Noin 40 prosentilla erityisopetukseen siirretyistä siirto johtui laaja-alaisista oppimisvaikeuksista. Kaksi kolmannesta heistä oli poikia .
Oppilaan erityinen tuki pyritään järjestämään ensisijaisesti oppilaan omassa lähikoulussa ja muun opetuksen yhteydessä. Mikäli se ei ole mahdollista, oppilaalle osoitetaan lähin tarkoituksenmukainen koulu ja erityisluokkapaikka. Noin puolet erityistä tukea tarvitsevista oppilaista on integroitu kokonaan tai osittain yleisopetuksen ryhmiin. Suomi kuuluu niihin Euroopan maihin, joissa on eniten oppilaita erityisluokilla.
Erityisopetuksen ensisijaisena tavoitteena on tukea oppilaan opiskelua siten, että yleisen oppimäärän mukaiset tavoitteet on mahdollista saavuttaa. Jos oppilas ei tukitoimista huolimatta saavuta yleisen oppimäärän mukaisia tavoitteita, oppimäärää voidaan yksilöllistää. Yksilöllistäminen voi koskea perusopetuksen koko oppimäärää tai vain yksittäisiä oppiaineita.

Erityinen tuki (luokkamuotoinen erityisopetus)

Oppilas voidaan ottaa tai siirtää erityisopetuksen erityisryhmään, jos koulun tukitoimet tiedetään riittämättömiksi tai ne ovat osoittautuneet riittämättömiksi oppilaan tarpeisiin nähden. Lisäksi oppilaan tilanteen tulee asiantuntija-arviointien perusteella vaatia erityisopetukseen ottoa tai siirtoa. Suomen perusopetuslain mukaan erityisopetukseen otetuille tai siirretyille oppilaille tarkoitetussa opetusryhmässä saa olla enintään kymmenen oppilasta. Pidennetyn oppivelvollisuuden piirissä oleville oppilaille tarkoitetussa opetusryhmässä saa olla enintään kahdeksan oppilasta, ja vaikeimmin kehitysvammaisista oppilaista muodostetussa opetusryhmässä saa olla enintään kuusi oppilasta.

Opetussuunnitelmat

Suomen peruskoulujen erityisopetuksen erityisryhmillä on hyvin erilaisia opetussuunnitelmia riippuen siitä, millaisille oppilaille ryhmä on tarkoitettu.

EAUT

EAUT-opetus on tarkoitettu autismin kirjon oppilaille, joilla on vaikeuksia muun muassa vuorovaikutuksessa ja kommunikaatiossa. Joissakin kunnissa autistiset lapset on sijoitettu EHA- tai EMU-luokkiin.

EDY

EDY-opetus on tarkoitettu kielellisiä erityisvaikeuksia, dysfasiaa, poteville oppilaille. Opetus on yleisen opetussuunnitelman tasoista, mutta olennaisena erityistavoitteena on pyrkiä voittamaan tai ohittamaan kielellinen erityisvaikeus. Luokassa voidaan käyttää kommunikoinnin tukena esimerkiksi kuvia.

EHA

EHA- eli harjaantumisopetus on tarkoitettu lievästi tai keskiasteisesti kehitysvammaisille oppilaille, jotka kuuluvat pidennetyn oppivelvollisuuden piiriin. Opetuksen tavoitteet ja opetusmenetelmät laaditaan jokaiselle oppilaalle yksilöllisesti, ja pääpaino opetuksessa on käytännöntaitojen oppimisella. Peruskoulun jälkeinen koulutus on yksilöllistä, päivittäistaitojen vahvistamista sekä itsenäistymistä tukevaa ohjausta.

EHV

EHV-opetus on tarkoitettu syvästi kehitysvammaisille oppilaille. Opetus on yksilöllistä, lapsen tarpeet ja kehitystason huomioonottavaa kokonaisvaltaista ohjaamista.

EKU

EKU-opetus on tarkoitettu kuuroille ja vaikeasti kuulovammaisille oppilaille. Opetus tapahtuu suurelta osin viittomakielellä tai viittomakielen tuella.

EMU

EMU- eli mukautettu opetus on tarkoitettu oppilaille, jotka eivät tukitoimista huolimatta suoriudu peruskoulun yleisopetuksesta esimerkiksi laaja-alaisten oppimisvaikeuksien, kehityksen viivästymisen tai lievän kehitysvamman vuoksi. Keskeisenä erityistavoitteena on perustietojen ja -taitojen hallinta sekä kädentaitojen kehittäminen. Opetussuunnitelma on yleistä opetussuunnitelmaa kevyempi ja painottaa enemmän perusasioita. Mukautetun opetuksen jälkeen jatko-opintokelpoisuus on kapeampi kuin yleisopetuksen oppimäärän suorittaneilla.

ENÄ

ENÄ-opetus on tarkoitettu näkövammaisille oppilaille. Suomessa on muutama näkövammaisten erityiskoulu, mutta yleensä näkövammaiset lapset käyvät koulua yleisopetuksen ryhmissä, jolloin opetuksessa pyritään ottamaan huomioon heidän erityistarpeensa materiaalin, välineiden ja henkilökohtaisen avustajan osalta.

ESY (SOPE)

ESY- ja SOPE-opetus (sosiaalista sopeutumista ja tunne-elämää tukeva opetus) on tarkoitettu sopeutumisvaikeuksista, käytöshäiriöstä tai tunne-elämän ongelmista kärsiville oppilaille. Opetus on peruskoulun yleisopetuksen tavoitteiden mukaista, keskeisenä erityistavoitteena on kuntouttaa oppilaat kykenemään opiskelemaan myös suuressa ryhmässä. Luokan käytännöt muotoutuvat oppilaiden tarpeiden mukaan, ja työskentelyssä korostuvat rutiinit ja strukturoidut työskentelytavat.

EVY

EVY-opetus on tarkoitettu oppilaille, joilla on neurologisista syistä johtuvia erityisvaikeuksia (esimerkiksi keskittymisen tai toiminnanohjauksen vaikeuksia tai tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö) ja jotka tästä syystä tarvitsevat tavallista enemmän opettajan ohjausta, aikaa ja huomiota. Nämä lapset toimivat monessa asiassa normaalien lasten tapaan, mutta tietyissä tilanteissa he tarvitsevat erityistoimia hyödyntääkseen kykyjään. Opetus on peruskoulun yleisopetuksen tavoitteiden mukaista.

Nivelvaiheen tuki

Erityisopetusta järjestetään myös niille, joilla ei ole sen tarpeesta tehty hallinnollista päätöstä. Tähän ryhmään kuuluvat mm. maahanmuuttajat ja nivelvaiheen oppilaat tai opiskelijat. Nivelvaiheita on päiväkodista esikouluun, esikoulusta ala-asteelle, ala-asteelta yläasteelle ja yläasteelta toiselle asteelle siirryttäessä. Nivelvaiheessa oppilas tarvitsee tavallista enemmän tukea. Nivelvaiheita onkin pyritty vähentämään esimerkiksi poistamalla 1999 asetuksesta jako ala-asteeseen ja yläasteeseen.

Erityisopetuksen kritiikkiä

Kansainväliset tutkimukset osoittavat, että oppilas oppii erityisluokassa keskimäärin vähemmän kuin tavallisessa luokassa. Yhdistyneet Kansakunnat onkin pyrkinyt edistämään jo vuosikymmeniä politiikkaa, jossa kaikilla oppilaille annettaisiin oikeus opiskella tavallisessa luokassa. Erityisluokalle ("pienluokalle") siirto saisi olla vain harvinainen poikkeus. YK:n yleiskokouksen teki vuonna 1993 päätöksen, jonka mukaan kouluviranomaiset ovat velvollisia järjestämään vammaisten henkilöiden opetuksen tavallisilla luokilla. Myös Euroopan unioni on tukenut tätä kehitystä.