Daspletosaurus

Nimi

Daspletosaurus tarkoittaa "pelottavaa liskoa". Nimi tulee kreikan kielen sanoista "daspleto" (pelottava) ja "sauros" (lisko). Lajiepiteetti torosus on latinaksi "lihaksikas".

Koko ja ulkonäkö

Daspletosauruksen pituus oli 8–9 metriä, korkeus lonkan kohdalta kolme metriä ja paino 2,8 tonnia. Kallon pituus oli 1,3 metriä.
Daspletosaurus oli tanakka ja voimakas lihansyöjä. Sillä oli kaikista tyrannosaureista suurimmat hampaat, jopa suuremmat kuin Tyrannosaurus rexillä. Jokainen hammas oli tikarimainen, kaareva ja sahalaitainen. Kuten muilla Tyrannosauridae-heimoon kuuluneilla tyrannosaureilla, myös Daspletosauruksella oli kaksi pientä, kaksisormista kättä.
Daspletosaurus on huomattavasti samankaltainen kuin Tyrannosaurus rex. Sukujen välillä on tosin tärkeitä eroja: Daspletosaurus oli pienempi ja rakenteeltaan raskaampi kuin Tyrannosaurus rex. Lisäksi Daspletosauruksella oli lyhyemmät jalat ja suhteellisesti suuremmat hampaat kuin Tyrannosaurus rexillä. Tämä on johtanut jotkut päättämään, että Daspletosaurus oli Tyrannosauruksen esi-isä, samalla kun toiset pitävät Daspletosaurusta sen alalajina, vaikka näiden kahden dinosauruksen jäänteitä ei ole löydetty samalta ajalta.
Daspletosauruksella oli myös suhteellisen massiivinen ja raskasrakenteinen kallo, jonka yhteensulautuneet nenäluut takasivat dinosaurukselle valtavan puruvoiman. Hampaat olivat pitkät ja soveltuivat luiden murskaamiseen. Kuono oli karaistu, ja silmien suojana oli luisia harjoja. Daspletosauruksen jaloissa oli kolme varvasta. Vaikka Daspletosauruksellakin oli todella pienet käsivarret, ne olivat suhteellisesti suuremmat kuin millään muulla tyrannosaurisuvulla. Daspletosauruksella oli lyhyemmät ja tukevammat jalat kuin muilla tyrannosaureilla. Daspletosauruksen häntä oli pitkä ja lihaksikas.
Daspletosaurus oli yksi ensimmäisiä tyrannosaureja, jonka solisluut kuvattiin. Aiemmin luultiin, että tyrannosaureilta puuttui nämä luiset tuet hartiavyössä. Daspletosaurus tarjoaa hyvän esimerkin tutkijoiden käyttämistä tutkimusmenetelmistä, joiden avulla he rakentavat toistensa löytöjä muodostamaan johtopäätöksen siitä, mihin ryhmään löytö kuuluu.

Fossiililöydöt

Ensimmäiset Daspletosauruksen fossiilit löydettiin Albertassa, Kanadassa vuonna 1921. Löydöt teki tuottoisa fossiilinmetsästäjä Charles Sternberg. Hän ajatteli kyseessä olevan uusi Gorgosaurus-laji, sillä Gorgosauruksen jäänteitä oli jo löydetty samalta alueelta. Sternberg antoikin dinosaurukselle nimeksi Gorgosaurus torosus. Vuonna 1970 kanadalainen Dale Russell antoi dinosaurukselle sen nykyisen nimen Daspletosaurus.
Holotyyppi on osittainen luuranko, johon kuuluu kallo, olkapää, eturaaja, lantio, reisiluu ja kaikki selkänikamat kaulasta, vartalosta ja lonkasta, sekä 11 ensimmäistä selkänikamaa hännästä. Helpottaakseen lajin määrittelyä, Dale Russell myös nimitti paratyypin dinosauruksesta, kun hän keksi sille nimen Daspletosaurus torosus vuonna 1970.
Tällä hetkellä Daspletosauruksesta tunnetaan ainakin seitsemän yksilöä, jotka kuuluvat lajiin D. torosus, sekä mahdollisia muita sukuun kuuluvia jäänteitä.

Daspletosaurus horneri

Vuoden 2017 alkupuolella Montanasta, Yhdysvalloista löydettiin uusi tyrannosaurilaji, jolle annettiin nimeksi Daspletosaurus horneri. Se nimettiin kuuluisan paleontologin John "Jack" Hornerin mukaan. Kyseinen laji eli noin 75–74 miljoonaa vuotta sitten. D. horneri eli D. torosuksen jälkeen.
Löydetyllä D. hornerilla on pituutta yhdeksän metriä ja korkeutta 2,2 metriä. Sillä oli leveä kuono ja pieniä sarvia. D. hornerin saaliita olivat sarvekkaat dinosaurukset (ceratopsianit), harjakkaat ankannokkaiset dinosaurukset (hadrosaurit), kupolipäiset dinosaurukset (pachycephalosaurit) ja pienemmät lihansyöjädinosaurukset.
Löydetyt fossiilit olivat säilyneet hyvin. D. hornerista löydettiin esiaikuisen yksilön kallo ja luuranko, aikuisen yksilön kallo ja luuranko, esiaikuisen yksilön osittainen alaleuka ja yksittäisiä luita esiaikuisista ja nuorista yksilöistä. D. hornerin löytämisen ansiosta tutkijat saivat lisää tietoa tyrannosaurien kallon ulkomuodosta.

Elinympäristö

Daspletosaurus eli lähellä rannikkotasankoa, jossa oli mutkittelevia jokia. Alankoalueet olivat soisia ja ylänköalueet olivat metsien peitossa. Ilmasto oli kausittainen ja kuuma. Muita alueen eläimiä oli kalat, krokotiilit, sammakkoeläimet, kilpikonnat, lihansyöjädinosaurukset kuten dromaeosaurit ja valesirppikynnet, sekä kasveja syöneet ceratopsianit, hadrosaurit ja ankylosaurit.

Ravinto

Valtavilla hampaillaan ja leuoillaan, kynnellisillä jaloillaan ja silkalla koollaan Daspletosaurus kykeni tappamaan jopa alueensa suurimpia kasvinsyöjiä. Sen on harkittu olleen aikansa kuningaspeto. Daspletosaurus oli ensimmäinen tyrannosauri, jonka suoliston sisältö saatiin tunnistettua: mahaan oli joutunut ankannokkainen hadrosauri.
Daspletosauruksen tiedetään eläneen yhdessä toisen tyrannosaurin, Gorgosauruksen kanssa. Tutkijat uskovat, että niillä oli luultavasti erilaiset saalistustavat, tai erilaiset saaliseläimet, resurssien "jakamiseksi".

Muuta

On fossiilitodisteita siitä, että Daspletosaurus oli saalista suvun eri lajien keskuudessa, tai muille suurille pedoille. Yhden Daspletosaurus-yksilön oikeasta lonkasta löytyi hammas, ja näyttää siltä, että lonkasta oli puraistu pois osa. Hampaanjälkiä löydettiin myös pitkin häntää ja jalasta: tämä ehdottaa, että saalistaja yritti vetää Daspletosaurus-yksilöä ympäriinsä tai irrottaa siltä jalan.
Joillakin Daspletosaurus torosus-yksilöillä on myös kasvojen vammoja tappeluista muiden tyrannosaurien kanssa. Vammat ovat parantuneet, joten puremasta on selvitty. Puremat ovat saattaneet tulla toiselta Daspletosaurus-lajilta, mutta tappeleminen ruuan tai paritteluoikeuksien takia on yleistä petolajeilla.

Kasvu

Daspletosauruksen paino nousi noin 180 kilogrammaa vuodessa, 10 prosenttia sen lopullisesta aikuispainosta.