google/wiki40b huggingface dataset:
Herttuakunta

Herttuakunta on herttuan tai herttuattaren hallitsema maa-alue, läänitys tai valtakunta. Euroopassa varsinkin ranskalaiset ja brittiläiset herttuakunnat ovat perinteisesti olleet epäitsenäisiä kuningaskunnan osia, kun taas saksankielisellä alueella ja Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa itsenäiset herttuakunnat olivat yleisempiä.
Nykyisen Ranskan alueella sijaitsi keskiajalla useita herttuakuntia, ja Ison-Britannian kuningattarella on nykyisinkin Normandian herttuan arvonimi. Normandian herttuan herttuakuntaan kuuluvat nykyisin Kanaalisaaret. Merkittäviä historiallisia ranskalaisia herttuakuntia ovat muiden muassa Normandia, Burgundi, Bretagne ja Akvitania.
Englantilaisia herttuakuntia olivat keskiajalla Lancashire ja Cornwall.
Nykyisin itsenäisiä herttuakuntia ei enää ole, joskin Luxemburg on itsenäinen suurherttuakunta.
Steel Pulse

Livealbumit

* Rastafari Centennial - Live In Paris (Elysee Montmartre) (1992)
   * Living Legacy (1998)

Kokoelma-albumit

* Short Circuit: Live at the Electric Circus (1977) (one track - Makka Splaff)
   * Urgh! A Music War (1981)
   * Reggae Greats (1984)
   * Smash Hits (1993)
   * Rastanthology (1996)
   * Sound System: The Island Anthology (1997)
   * Ultimate Collection (2000)
   * 20th Century Masters: The Millennium Collection: The Best of Steel Pulse (2004)
Pesäpallon Suomenmestaruuskilpailut 1926

Nuorten SM-sarja 1926

Nuoret pelasivat ensimmäisen kerran mestaruudesta, jonka voitti Tampereen Pyrintö.
Orkla Confectionery & Snacks Finland

Orkla Confectionery & Snacks Ab kuuluu Orklan suomalaisten elintarvikeyhtiöiden muodostamaan operatiiviseen kokonaisuuteen, Orkla Suomeen, ja on osa Suomessa toimiva norjalaista  Orkla-konsernia ja tämän Orkla Confectionery & Snacks liiketoimintayksikköä. Yhtiön kotipaikka on Ahvenanmaan maakunta. 
Orkla Confectionary & Snacks Finlandiin tuotemerkkeihin kuuluvat Taffel snacks tuotteet, jotka valmistetaan Ahvenanmaalla, Panda-lakritsi ja suklaa jotka valmistetaan Vaajakoskella, Kantolan keksit, AnyDay-pähkinät sekä Oolannin einestuotteet ja -perunapakasteet. Yrityksen liikevaihto on yli sata miljoonaa euroa ja yritys työllistää noin 400 henkilöä.
Chips-yrityksen toiminta alkoi vuonna 1969, kun se rakensi perunalastutehtaan. Chips Ab oli Suomen ensimmäinen perunalastuvalmistaja. Tehdas sijaitsee Saltvikin Haraldsbyssä ja yrityksen pääkonttori Maarianhaminassa.
Pandan toiminta juontaa juurensa vuoteen 1920, jolloin Vaajakoskelle perustettiin makeistehdas, josta vuosien saatossa kehittyi Panda-makeistehdas.
Tohtori Traagi

Historia

Tohtori Traagi syntyi Drew Theodore P. Lipskyna. Hänellä oli ylisuojelevainen äiti ja muut lapset kiusasivat häntä koulussa hänen ollessaan lapsi, koska muut ajattelivat hänen olevan pelottava ja nörtti. Hänen älykkyytensä ja pahismaiset piirteet ilmenivät jo nuorena, joista huomattavin tapaus oli jolloin hän rakensi laitteen joka pystyi manipuloimaan kaikkea, joka oli tehty kumista, jonka vuoksi hän oli miltei voittamaton polttopallossa. 
Kuitenkin, teini ikäisenä hän keskittyi enemmän nörttiyteen kuin pahismaisuuteen. Hänelle kasvoi kiinnostus robotiikkaa kohtaa ja oli samassa lukiossa Kim Possiblen isän, James Possiblen kanssa, jonka jälkeen heistä tuli ystäviä. Eräänä päivänä Lipsky lupasi etsiä Jamesille, hänelle ja heidän ystävilleen Chenille ja Rameshille daamit tanssiaisiin. Koska hän ei löytänyt daameja heille, hän rakensi joukon robotteja (Bebejen esirobotit) tanssiaisiin. Robotit eivät toimineet miten niiden olisi pitänyt, joten Possible ja muut nauroivat hänelle. Nolona ja vihaisena ystävilleen, Traagi jätti yliopiston kesken ja vannoi kostoa. Tämän myötä hän aloitti roistona elämisensä.

Esiintymiset

Traagi esiintyi ensi kerran Kim Possiblen arkkivihollisena ja hulluna tiedemiehenä, joka yritti valloittaa maailmaa. Sarjan ensimmäisissä jaksoissa hahmon taustasta kerrottiin pikku hiljaa enemmän ja enemmän. Aluksi tuli selville ainoastaan, että häntä kiusattiin lapsena, jonka myötä Traagin halu vallata maailma kasvoi entisestään. Hänen menneisyydestään kerrottiin enemmän sarjan jaksossa, jossa Traagi yritti saada pitkään hautomaansa kostoa entisille luokkatovereilleen James Possiblelle, Chenille ja Rameshille, jotka nauroivat hänelle yliopistoaikoina hänen yrittäessään luoda täydelliset treffit roboteilla. Traagi myös kidnappasi edellä mainitut henkilöt samoilla, mutta parannetuilla Bee-Bee-roboteilla. Samalla hänelle selvisi Kim Possiblen olevan tohtori Possiblen tytär ja Kimille Traagin olleen isänsä entinen koulukaveri. Sittemmin Traagi jatkoi edelleen maailmanvalloitusyrityksiään yhdessä Shegon ja kätyreidensä kanssa.
Traagi ja Shego esiintyvät myös yhdessä Lilo & Stich televisiosarjan jaksossa.
SMS Undine

Palvelus

Britannian kuninkaallisen laivaston sukellusvene HMS E-19 upotti 7. marraskuuta 1915 Itämerellä torpedoimalla SMS Undinen.
Demokraattinen Sivistysliitto

Demokraattinen Sivistysliitto (DSL) on 6. joulukuuta 1986 perustettu vasemmistolainen sivistysjärjestö, joka tukee sivistystyötä "rauhan, kansainvälisyyden, humanismin, demokratian sekä marxismin ja sosialismin aatteiden pohjalta". DSL on poliittisesti lähellä Suomen kommunistista puoluetta (SKP). Järjestö on Opintokeskukset-keskusjärjestön jäsen ja se ylläpitää opintokeskusta, joka perustettiin 1989.
DSL perustettiin 1980-luvulla Demokraattisen vaihtoehdon sivistysjärjestöksi, kun puolueen kannattajat irtaantuivat Kansan sivistystyön liiton (KSL) toiminnasta. DSL:n perustajat kokivat puolustavansa KSL:n perinteistä sivistyspoliittista linjaa.
DSL:n suurimpia yhteistyökumppaneita ovat olleet SKP:n lisäksi Kansan raittiusliitto, Kulttuurityöntekijäin liitto, Tapaturma- ja sairausinvalidien liitto, Asukasliitto ja Suomen rauhanpuolustajat.

Kansainväliset yhteydet

DSL on eurooppalaisia vasemmistolaisia sivistys- ja tutkimusjärjestöjä yhdistävän transform! -verkoston täysjäsen.
Šoti

Šoti on perinteinen georgialainen vehnäleipä. Se muistuttaa muodoltaan kanoottia. Leipä saa muotonsa, kun se paistetaan pyöreän hiiliuunin sisäseiniä vasten kuten intialainen naan.
The Simpsons: Bart’s Nightmare

Juoni

Bart tekee huoneessaan kotitehtäviään pöydän ääressä myöhään iltaan asti, mutta nukahtaakin kesken kaiken pöytänsä ääreen. Bart alkaa nähdä unta, jossa hänen läksypaperinsa lentävät ikkunasta ulos ja hän hyppää perässä. Bart putoaa kadulle, jossa hän alkaa etsiä papereitaan. Pelaajan löydettyä kadulta paperin, tulee hänen hypätä sen päälle. Tällöin avautuu ruutu, jossa pelaajan on valittava kahdesta tasosta toinen. Tason läpäistyä pelaaja saa yhden (tai joskus kaksi) läksypaperia haltuunsa. Kun papereita on kaikkiaan kahdeksan kappaletta, peli on läpäisty. Tasot ovat jokseenkin erittäin haastavia. Tasoja on pelissä kaikkiaan kuusi kappaletta (lisäksi katukenttä).
Pelin juoni on ilmeisesti lainattu Simpsoneiden 2. tuotantokauden ensimmäisestä jaksosta Ihme (Bart Gets an F).
Koukkujärvi (Pertunmaa)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 56 hehtaaria, se on 2,4 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 7,5 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Pitkäjärven–Virman valuma-alueeseen (14.176) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,9 metriä mpy.
Madeiransitruunaperhonen

Koko ja ulkonäkö

Molemmilla sukupuolilla etusiipien kärki on terävä ja takasiivissä on lyhyt kannus. Siipien alapinnat ovat kellanvihreät, ja niissä on ruskeat keskitäplät. Siipien yläpinnoilla keskitäplät ovat oranssinpunaiset, ja siiven reunassa, siipisuonten päissä on tummemmat täplät. Koiraalla siipien yläpinnan pohjaväri on kirkkaan sitruunankeltainen, mutta etusiivissä yläpinta on reunoja lukuun ottamatta kirkkaan oranssi. Naaraalla siivet ovat yläpuolelta kauttaaltaan vaaleankeltainen ja etusiivet ovat etureunastaan hiukan oranssinsävyiset. Siipiväli on 52–61 mm.
Toisin kuin muiden sitruunaperhosten, madeiransitruunaperhosen siipien alapinnat eivät heijasta ultraviolettivaloa, mikä lienee sopeutuma sen tapaan yöpyä ja viettää huonon sään jaksot ultraviolettia heikosti heijastavien laakeripuiden lehtien alapinnoilla.

Levinneisyys ja lentoaika

Madeiransitruunaperhosta tavataan ainoastaan Madeiran saaren laurisilvametsissä 500–1500 metrin korkeudella merenpinnasta. Lajin nykyinen elinalue on supistunut viiteen esiintymispaikkaan, joiden pinta-ala on alle 500 km². Perhosia lentää lähes ympäri vuoden. Ainoastaan marraskuusta tammikuuhun niillä on jonkinlainen talvilepo, joka sekin katkeaa lämpimällä säällä.

Elinympäristö ja elintavat

Laji on harvalukuinen ja yksilömäärät ovat laskussa. Madeiransitruunaperhosta tavataan vain suppealla alueella Madeiran ikivihreissä lehtimetsissä sekä ruohostomailla. Vuotuisten sukupolvien määrää ei varmuudella tunneta, mutta kasvatusten perusteella sukupolvia on vain yksi.
Perhosen elintavat tunnetaan huonosti. Naaras munii pitkänomaiset, kellanvalkoiset, ennen kuoriutumistaan oranssinkeltaisiksi muuttuvat munat yksitellen nuorille lehdille tai niiden ruodille. Toukat ovat aktiivisia lähinnä vain yöllä ja nahanluonnin jälkeen syövät vanhan toukkanahkansa. Häirittynä toukat pudottautuvat silkkirihman varaan. Toukka ja kotelovaiheet yhdessä kestävät noin kuukauden. Aikuisia perhosia tavataan heinäkuusta kesäkuuhun, ja talvikuukausina ne viettävät jonkinlaista talvilepoa. Talvikuukausina aikuiskuolleisuus lienee merkittävää, sillä loppuvuodesta perhosia tavataan enemmän kuin kevätpuolella. Eroon vaikuttanee kuitenkin myös kevätkuukausien heikommista säistä aiheutuva perhosten haluttomuus lähteä lentoon.
Laji on luokiteltu kansainvälisesti erittäin uhanalaiseksi, ja sen säilymistä uhkaavat ensisijaisesti maa- ja metsätalous sekä metsäpinta-alan pieneneminen.

Ravintokasvi

Toukan ravintokasvi on nyppypaatsama (Rhamnus glandulosa).
Kauko Lindfors

Kauko Lindfors (s. 14. lokakuuta 1961 Hanko) on suomalainen elokuvaleikkaaja, -äänisuunnittelija, -äänittäjä, käsikirjoittaja ja -ohjaaja.
Hän on opiskellut elokuva-alaa Taideteollisen Korkeakoulun elokuvataiteen laitoksella vuosina 1987–1993. Vuonna 1988 Lindfors perusti opiskelutoverinsa Pekka Karjalaisen kanssa elokuvaääniyhtiön Kikeono Film Sound Oy:n. Yhtiö oli digitaalisen äänenkäsittelyn edelläkävijöitä Suomessa.
Elonetissä on mainittu yli sata elokuvaa, joissa Lindfors on työskennellyt.
Lindforsin käsikirjoittama, ohjaama, leikkaama ja lavastama elokuva Puomimies rakastuu sai elokuvataidetoimikunnan myöntämää laatutukea vuonna 1990.
Järein asein

Juonitiivistelmä

Tarinan päähenkilö on mukavasta elämästä pitävä Englannin armeijan entinen upseeri Thomas Lang, joka armeijassa palveltuaan on ryhtynyt sekalaisiin pätkätöihin. Vanhojen suhteidensa avulla hän tekee töitä myös henkivartijana, ja erään keikan aikana hän saa tarjouksen palkkamurhaajan tehtävästä, josta hän kieltäytyy, sillä kylmäveriset murhat eivät ole hänen alaansa. Hän lähtee varoittamaan suunniteltua uhria, amerikkalaista liikemiestä Alexander Woolfia, jolloin hän törmää väkivaltaa uhkuvaan mieheen ja Woolfin kauniiseen tyttäreen Sarahiin. Niin kansainväliseen asekauppaan kietoutuva tarina vaarallisen totuuden metsästämisestä pääsee vauhtiin. Tapahtumapaikkoja ovat muun muassa Lontoo, Hollanti, Sveitsi ja Casablanca.
Hiukkasfysiikan standardimalli

Hiukkasfysiikan standardimalli on hiukkasfysiikan teoria, joka kuvaa heikon, vahvan ja sähkömagneettisen vuorovaikutuksen sekä alkeishiukkaset, joista aine pohjimmiltaan koostuu. Vuosina 1970–1973 kehitetty standardimalli on kvanttikenttäteoria, ja sopusoinnussa kvanttimekaniikan sekä suppean suhteellisuusteorian kanssa. Toistaiseksi neutriino-oskillaatiota lukuun ottamatta ei ole löydetty kokeellisia tuloksia, jotka olisivat ristiriidassa standardimallin ennusteiden kanssa. Standardimalli ei kuitenkaan ole kaiken teoria, sillä siihen ei toistaiseksi ole onnistuttu yhdistämään neljättä perusvuorovaikutusta, painovoimaa.

Standardimallin ongelmia

Standardimallissa ei ole mekanismia, jolla neutriinoille syntyisi massa. Massattomilla neutriinoilla puolestaan ei esiinny neutriino-oskillaatiota, joka havaittiin kokeellisesti vuonna 1998. Täten standardimalliin on lisättävä jokin mekanismi, joka tuottaa neutriinoille massat. Muista kokeista myonin magneettisen momentin teoreettinen ja kokeellinen arvo poikkeavat hieman toisistaan, mutta on toistaiseksi epäselvää, kertooko tämä poikkeama standardimallin ulkopuolisesta fysiikasta vai onko se vain mittausvirheistä tai laskennan epätarkkuuksista johtuva tilastollinen sattuma.
Kosmologiasta tulee myös tarpeita standardimallin laajentamiselle. Hiukkasreaktiot, jossa hiukkasia ja antihiukkasia syntyisi eri määrä, vaativat niin sanotun CP-symmetrian rikkoutumista. Standardimallissa kvarkkien sekoittuminen tuottaa CP-symmetrian rikon, mutta tämä on liian pieni saamaan aikaiseksi niin suuren määrän ainetta kuin mitä maailmankaikkeudessa on. Kosmologiset havainnot edellyttävät myös, että maailmankaikkeudessa on merkittävä määrä muuta kuin näkyvää ainetta, jota kutsutaan pimeäksi aineeksi. Standardimallissa ei ole pimeän aineen ehdokasta.
Teoriaan on tuotava käsin kaikki fermionit, eli kuusi kvarkkia, kolme varattua leptonia ja kolme neutriinoa. Teoria ei myöskään ennusta näiden massoja. Tämän takia hiukkasfyysikot toivovat kehittävänsä kaiken teorian, joka paitsi antaisi suuren osan standardimallin vapaista numeerisista parametreista (massat, varaukset, hiukkasten tyypit), myös sisältäisi gravitaation. Jo nykyisellään standardimalli kuitenkin ennustaa (kun massat, varaukset, hiukkaslajit on annettu) kaikkien tunnettujen hiukkasreaktioiden todennäköisyydet.
Edellä mainittujen ongelmien johdosta hiukkasfyysikot eivät yleisesti usko, että standardimalli olisi lopullinen teoria. Standardimallia voidaan laajentaa monella tavalla. Näistä mielenkiintoisimmat ovat laajempi Higgsin bosoniin liittyvä sektori, supersymmetria ja säieteoriat. Vuodesta 2008 alkaen CERNin uuden Large Hadron Colliderin odotetaan tuovan kokeellista tietoa koskien standardimallin laajennuksia.
B-kvarkki

Ominaisuudet

B-kvarkin spin on 1/2 ja baryoniluku 1/3, kuten kaikilla muillakin kvarkeilla. Lisäksi b-kvarkilla isospin I₃ on 0 ja sähkövaraus –1/3e. Siihen liittyy oma kauneudeksi kutsuttu kvanttiluku, jonka arvoksi kvarkille on määritelty –1. Kauneus määritellään kaavalla B = –[(b-kvarkkien lukumäärä) – (b-antikvarkkien lukumäärä)]. B-kvarkki kuuluu samaan kvarkkiduplettiin t-kvarkin kanssa. B-kvarkin massa on noin 4 000–4 500 MeV, mikä tekee siitä yli neljä kertaa protonia raskaamman ja selvästi raskaamman kuin neljä kevyempää kvarkkia.
Suuren massansa vuoksi b-kvarkin elinikä on vain 1,3 · 10⁻¹² sekuntia. Se on raskain kvarkki, joka pystyy muodostamaan hadronin. B-kvarkin suuren massan vuoksi b-kvarkista ja sen antikvarkista muodostuvat bottomium-mesonitilat ovat yhdessä c-kvarkin vastaavien tilojen kanssa tärkeitä kvarkkien välisen voiman tutkimuskohteita, sillä relativistisia vaikutuksia ei tarvitse niiden kohdalla huomioida. Lisäksi heikossa vuorovaikutuksessa tapahtuva kvarkkitilojen sekoittuminen eli kvarkkien muuttuminen toisikseen on b-kvarkin tapauksessa olemattoman vähäistä. B-kvarkin hajotessa syntyy s-kvarkki sekä virtuaalisen W⁻-bosonin kautta muodostuu elektroni ja elektronin antineutriino.

Tutkimus

B-kvarkki ei kuulu alkuperäisen kvarkkimallin ennustamiin hiukkasiin, ja sen ominaisuudet johdettiin teoreettisesti 1973, lähes kymmenen vuotta alkuperäisen mallin jälkeen, selittämään CP-symmetrian rikkoutumista tietyissä hiukkasreaktioissa. Ensimmäinen todistettavasti b-kvarkin sisältävä hiukkanen, bottomium-mesoni ypsilon, löydettiin 1977. Nykyisin b-kvarkin sisältäviä hiukkasia tunnetaan useita. Ne ovat kaikki varsin lyhytikäisiä ja useimmat mesoneita. Näistä vuonna 2011 havaittu χb(3P) niminen mesonitila oli ensimmäinen LHC-kiihdyttimellä löydetty hiukkanen. Hiukkasia, jotka sisältävät b-kvarkin etsitään yleisesti b-taggingiksi kutsutulla menetelmällä, joka perustuu hiukkaskiihdyttimessä aiheutetussa törmäyksessä syntyvien tietynlaisten hadronisuihkujen etsimiseen.
Koska kvarkkidupletteja tunnettiin aikaisemmin vain kaksi (u- ja d-kvarkkien dupletti sekä c- ja s-kvarkkien dupletti), hiukkasen teorian kehittäneet Makoto Kobayashi ja Toshihide Maskawa saivat Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 2008 kolmannen kvarkkidupletin olemassaolon ennustamisesta.
Codename Eagle

Pelimoottori

Codename Eagle käyttää Refractor-nimistä grafiikkamoottoria, jonka kehitystyöstä syntyi Refractor 2 -grafiikkamoottori. Refractor 2 -grafiikkamoottoria käytettiin Battlefield 1942:ssa. Vaikkakin grafiikkamoottori on molemmissa suunnilleen sama, kehitystiimi kehittänyt niin moottoreissa on eroja; alkuperäinen Refractor-pelimoottori on selvästi epärealistisempi kuin jälkeläisensä Refractor 2. Kulkuneuvojen ja ihmisten fysiikanmallinnukset ovat myös selvästi erilaisia kuten myös pelimoottorien ulkoasu.

Moninpeli

Codename Eaglen suosio johtuu erityisesti pelin moninpelistä ja sen kolmesta pelimuodosta: Deathmatch, Capture the Flag ja Teamplay.
Moninpelissä molemmilla joukkueilla on oma tukikohtansa. Jokaisessa tukikohdassa on omat lentokoneet, panssarivaunut, moottoripyörät ja helikopterit (jälkimmäisen saa päivityksen 1.41 mukana). Ajoneuvot ovatkin keskeinen osa peliä, koska niillä pääsee liikkumaan ympäri isoja kenttiä joissa matkat kestäisivät jalan paljon kauemmin. 
Codename Eaglen ja Battlefield-pelisarjan moninpelit ovat hämmästyttävän erilaisia. Kun Codename Eagle antaa pelaajan pelata omin neuvoineen ja antaa mahdollisuuden olla ns. ”yhden miehen armeija”, niin Battlefieldit taas panostavat tiimipeliin. Codename Eaglessa pelaaja voi esimerkiksi kerätä aseita ja muita tarvikkeita ympäri kenttään, kun taas Battlefieldeissä tarkka asepaketti pitää valita jo ennen peliin tuloa.
David Dencik

Karl David Sebastian Dencik (s. 31. lokakuuta 1974 Tukholma) on ruotsalais-tanskalainen näyttelijä, joka on esiintynyt paitsi pohjoismaisissa myös englanninkielisissä tuotannoissa.
Dencik vietti nuoruutensa Tanskassa ja Brasiliassa. Muutettuaan takaisin Ruotsiin hän opiskeli Tukholman teatterikorkeakoulussa. Hän teki läpimurtonsa vuonna 2005 televisiosarjassa Lasermannen, joka kertoo sarjamurhaaja John Ausoniuksesta. Sittemmin hänet on nähty muun muassa sarjoissa Top of the Lake ja Chernobyl. Hänen tunnetuimpiin kansainvälisiin elokuvarooleihinsa kuuluvat Pappi, lukkari, talonpoika, vakooja, The Girl with the Dragon Tattoo ja Regression. Vuonna 2019 sai ensi-iltansa ruotsalainen elokuva Quick, jossa Dencik esittää Thomas Quickia, oletettua sarjamurhaajaa.
Sandudd

Sandudd on suomalainen vuodesta 1885 valmistettu tapettimerkki. Helsingissä toimintansa aloittaneen Sanduddin nykyinen tehdas sijaitsee Akaan Toijalassa. Sandudd-merkkisiä tapetteja ovat vuosikymmenten varrella valmistaneet monet eri yhtiöt, joilla on ollut monia omistajia.
Sandudd-tapetteja valmistaa nykyisin Elecster Oyj:n tytäryhtiö Sandudd Oy. Sen Toijalan tehtaalla valmistetaan noin 400 000 tapettirullaa vuodessa, joista 15 prosenttia menee vientiin. Muovitettuja tapetteja Sandudd ei valmista, vaan kaikki tapetit ovat hengittäviä, tehty paperista tai nonwoven-kuitumateriaalista. Vuosittain esitellään kevät- ja syysmallisto sekä erikoismallistoja kuten Muumi-tapetit. Sanduddin nykyisiä tapettimalleja ovat suunnitelleet muiden muassa Jukka Rintala, Stefan Lindfors ja Jaana Reinikainen.

Historiaa

Alun perin Sandudd-tapetteja valmistettiin Helsingin Hietaniemessä (ruots. Sandudd) nykyisen uimarannan länsipäässä, jossa toimi yritys nimeltä Sandudd Tapetfabriks Ab. Se perustettiin samana vuonna kuin Helsingin Siltasaaressa toiminut Rieksin tapettitehdas muutti Pietariin. Sandudd valmisti alkuvuosinaan tapettien lisäksi myös maaleja ja lakkoja sekä muita teknokemiallisia tuotteita. Vuonna 1910 tehdas tuhoutui tulipalossa ja yritys muutti 1912 Helsingin Tapanilaan ja toimi vuodesta 1913 alkaen nimellä Sanduddin Tehdas Oy. Yrityksen omistajaksi tuli vuonna 1894 F. W. Grönqvist ja 1917 Leopold Lerche, joiden suvut olivat Sanduddin suurimpia omistajia 1950-luvulle asti, jolloin yritys siirtyi Wihurille.
Wihuri rakennutti 1970-luvulla Vantaan Veromiehenkylään uuden tapettitehtaan, jonne toiminta siirtyi Tapanilasta 1975. Tuolloin tehdas toimi monialayhtiön yhtenä yksikkönä nimellä Wihuri Oy Sandudd ja oli Pohjoismaiden suurin tapettitehdas. Vuonna 1980 Wihuri osti Toijalasta vuonna 1904 perustetun Helpiö Oy:n (alun perin Toijalan Tapettitehdas-Yhtiö Hellberg & Kumpp.), mutta lakkautti sen tehtaan saman tien.
Vuonna 1987 toijalalaisen Tapetti Oy:n omistajaperhe Tuurnat ostivat Sanduddin Wihurilta, lopettivat Vantaan-tehtaan ja siirsivät Sandudd-tapettituotannon omistamaansa Tapetti Oy:n tehtaaseen Pirkanmaan maakunnan Toijalaan. Tässä yhteydessä perustettiin Sandudd Tapetti Oy. Se toimi aluksi vain tapettien maahantuojana ja markkinoijana, ja tapettien valmistuksen hoiti Tapetti Oy. Vuonna 1990 yhtiöt fuusioitiin nimelle Sandudd Tapetti Oy, ja vuonna 1991 se työllisti noin 70 ihmistä.
1980-luvun lopulla Tapetti Oy ja Sandudd menestyivät muun muassa viennillä Neuvostoliittoon, mutta Suomen 1990-luvun alun lamassa yhtiö ajautui konkurssiin. Vuonna 1992 tapettivalmistusta Toijalan tehtaassa jatkoi Halosen perheen omistama Reileik Oy ensin yhtiönimellä TH-Sandudd Oy ja sitten nimellä Sandudd Oy. Vuodesta 1999 tapettitehdas on toiminut Elecster Oyj:n (ent. Tuomo Halonen Oy) tytäryhtiönä.
Tapanilan entinen tapettitehdas kärsi tulipaloista ainakin vuosina 2001, 2009 ja viimeksi lokakuussa 2017 niin pahasti, että tehdas päätettiin purkaa.
Torjunta-aine

Torjunta-aineilla tarkoitetaan yleensä aineita, joita käytetään kasvitautien, rikkakasvien ja tuhohyönteisten torjunnassa. Torjunta-aineen toiminta perustuu yleensä myrkyllisyyteen. Suomessa valvotaan torjunta-aineiden käyttöä ja tutkitaan torjunta-aineita elintarvikkeista. Tulli valvoo maahan tuotavia torjunta-aineita. Suomen laissa torjunta-aineita käsitellään säädöksessä 159/1984, 4§.
John August

John August (s. 4. elokuuta 1970 Boulder, Colorado) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja, joka tunnetaan parhaiten lukuisista käsikirjoituksistaan Tim Burtonin kanssa.

Ura

Augustin ensimmäinen käsikirjoitus oli 1999 kriitikkojen paljon arvostelema Go, jossa hän toimi myös tuottajana. Sen jälkeen August on käsikirjoittanut muun muassa Tim Burtonin ohjaaman fantasia-/draamaelokuva Big Fishin, joka sai neljä Golden Globe -ehdokkuutta.

Hänen debyyttinsä ohjaajana tapahtui vuonna 2007, elokuvassa The Nines.
Lessonansammakko

Ulkonäkö ja koko

Lessonansammakko voi kasvaa 8 cm pituiseksi, mutta yleensä aikuiset yksilöt ovat selvästi alle 6,5 cm pituisia. Keski-Euroopan lessonansammakot ovat vihreitä, ja kutuaikana koiraat muuttuvat sitruunankeltaisiksi. Keskellä lessonansammakon selkää kulkee vaaleampi pitkittäisraita. Koiraiden äänirakot ovat valkoiset. Takaraajat ovat suhteellisesti lyhyemmät kuin muutoin samankaltaisilla mölysammakolla ja syötävällä sammakolla.
Lessonansammakko on Keski-Euroopassa varsin yleinen ja laajalle levinnyt eläinlaji, mutta Skandinaviassa tavataan lajin uhanalaisia, viime jääkauden jälkeisen lämpökauden reliktipopulaatioita, joissa silmiinpistävin piirre on eläinten ruskea väritys. Myös Suomen lessonansammakot kuuluvat ulkoisten ominaisuuksiensa perusteella tähän pohjoiseen tyyppiin.

Elintavat

Lessonansammakko kutee myöhään keväällä pienissä vesistöissä, kuten lammissa, allikoissa ja tulvivissa ojissa. Naaras munii 600–3 000 munaa, jotka kuoriutuvat 1–2 viikossa. Kutuajan jälkeen lessonansammakot elävät enimmäkseen maalla, jossa ne myös talvehtivat. Maalle nousseet poikaset ovat 2–3 cm pituisia. Lessonansammakko voi elää luonnossa 6–12-vuotiaaksi.
Alnico

Alnico on metalliseos, joka on valmistettu alumiinista, nikkelistä ja koboltista. Lisäksi seoksessa saattaa olla rautaa, kuparia ja titaania. Tyypillinen seossuhde on 8–12 % alumiinia, 15–26 % nikkeliä, 5–24 % kobolttia, enintään 6 % kuparia ja 1 % titaania, loput on rautaa.
Seosta käytetään kestomagneettien valmistukseen. Yleisesti saatavilla olevista magneeteista sitä vahvempia ovat vain maametallimagneetit, kuten neodyymimagneetti ja magneeteista kallein samariumkobolttimagneetti. Alnicomagneettia käytetään sähkömoottoreissa, mikrofoneissa, sähkökitaroiden ja -bassojen mikrofoneissa ja kaiuttimissa.