Wallis ja Futuna

Maantiede

Wallis ja Futunan yhteenlaskettu maapinta-ala on 142 neliökilometriä. Suurimmalla saarella Wallisilla on pinta-alaa 77,9 neliökilometriä. Futunan pinta-ala on 64 neliökilometriä ja Alofin 51 neliökilometriä. Wallis on tuliperäinen ja pinnanmuodostukseltaan hyvin tasainen saari. Sen korkein kohta Lulu Fakahega on 145 metrin korkeudella merenpinnasta. Saarella on matala laguuni, jonka ympärillä on useita hiekkasärkkiä. Saarella on myös useita kraatterijärviä. Futuna ja sen naapuri Alofi sijaitsevat 230 kilometrin päässä lounaaseen Wallisista. Pinnanmuodostukseltaan ne ovat mäkisempiä kuin Wallis Futunan korkeimman kohdan Puken sijaitessa 524 metrin ja Alofin Kolofaun ollessa 417 metrin korkeudella merenpinnasta. Wallisin ja Futunan alkuperäistä metsää on jäljellä enää vähän hakkuiden takia. Puuta käytetään polttoaineena. Metsien häviäminen on lisännyt eroosiota. Alofilla metsä on säilynyt lähes alkuperäisessä kunnossaan.

Varhainen historia

Lapitakulttuurin edustajat asuttivat Wallisin ja Futunan vuosina 1500–500 eaa. Futunalta löydettyjä esineitä on ajoitettu 2 800 vuoden päähän, mutta on todennäköistä että saarella on vielä vanhempia löytämättömiä merkkejä ihmisasutuksesta. Saarten asuttamisen jälkeen Futuna joutui Samoan vaikutusvallan piiriin, ja 1400-luvulta jaa. eteenpäin Wallis kärsi tongalaisten hyökkäyksistä. Hyökkäykset aiheuttivat paljon tuhoa, ja osittain tämän takia tongalaiset linnoitukset ovat saaren harvoja arkeologisia jäänteitä.

Eurooppalaisten tulo

Alankomaalaiset tutkimusmatkaajat Jaques Le Maire ja Wilhelm Schouten saapuivat Futunalle vuonna 1616 ja antoivat sille nimen Hoorn Alankomaissa sijaitsevan Hoornin mukaan. Seuraava alueella käynyt eurooppalainen oli brittiläinen Samuel Wallis, joka kävi Uvealla vuonna 1767. Tämän jälkeen saari nimettiin Wallisiksi ja toisin kuin nimi Futunan nimi Hoorn, se on käytössä edelleen. 1800-luvun puolivälistä lähtien saarista tuli suosittu pysähdyspaikka valaanpyytäjien keskuudessa. Heitä seurasivat kauppiaat ja lähetyssaarnaajat, joista ensimmäiset olivat katolilaisia. Pierre Bataillon toimi Wallisilla ja Pierre Chanel Futunalla vuodesta 1837 lähtien. Paikallinen kuningas Niuluki surmasi Chanelin vuonna 1841 tehden tästä Tyynenmeren alueen ensimmäisen pyhimyksen. 1800-luvun puolivälin jälkeen Wallis ja Futuna ajautuivat pikkuhiljaa Ranskan alaisuuteen. Virallisesti Ranska otti alueen haltuunsa vuosina 1886–1888.

Myöhemmät vaiheet

Toisessa maailmansodassa Wallis ja Futuna asettuivat Vichyn Ranskan puolelle Vapaata Ranskaa vastaan. Yhdysvallat otti kuitenkin saaret haltuunsa toukokuussa 1942 noin 2 000 miehen voimin. Enimmillään amerikkalaisia oli saarilla 6 000, ja he rakensivat alueelle useita lentokenttiä. Wallis ja Futunasta tuli Ranskan merentakainen alue 29. heinäkuuta 1961.

Politiikka

Wallis ja Futunassa valtaa käyttää lähinnä aliki-niminen yläluokka. Yläluokan joukosta valitaan kuningas, joka voi nousta valtaan tai hävitä valtansa riippuen julkisesta tuesta. Futunalla on kaksi kuningasta kahdessa erillisessä kuningaskunnassa. Yhteensä kuningaskuntia on kolme ja ne ovat nimeltään Alo, Sigave ja Wallis. Kuningasjärjestelmästä on seurannut ongelmia Wallisilla, jossa paikallinen kuningas Tomasi Kulimoetoke II hallitsi itsevaltaisesti täyttäen tärkeimmät virat sukulaisillaan. Hän myös muun muassa kumosi oikeuden kuolemantuottamuksesta langettaman 18 kuukauden vankilatuomion pojalleen. Myöhemmin kuningas yritettiin kaataa Ranskan tuella, ja seuranneissa mellakoissa kuoli yksi ihminen. Tomasi Kulimoetokea ei saatu kaadetuksi, mutta hän kuoli vuonna 2007.

Väestö

CIA:n The World Factbookin arvion mukaan Wallis ja Futunalla asui vuonna 2011 yhteensä 15 398 asukasta. Väestönkasvua oli samana vuonna 0,357 prosenttia. Vuoden 2001 arvion mukaan 60 prosenttia asukkaista on alle 20-vuotiaita. Alue menettää jatkuvasti asukkaita maastamuuton takia. Noin 99 prosenttia alueen asukkaista on uskonnoltaan katolilaisia. Alueella puhutaan tongalle sukua olevaa wallisin kieltä ja samoalle sukua olevaa futunaa. Alueen virallinen kieli on kuitenkin ranska.