Alister McGrath

Henkilöhistoria

Vuonna 1966 Alister McGrath lähti opiskelemaan metodistiseen collegeen Belfastissa pääaineinaan matematiikka, fysiikka ja kemia. Hän oli kiinnostunut marxilaisuudesta ja katsoi olevansa ateisti. Hänen uskonnonvastaisuuteensa vaikutti Pohjois-Irlannin protestanttien ja katolisten välinen konflikti. Hän sanoi tuolloin nähneensä itsensä tulevaisuuden ”tieteellisen ateismin saarnamiehenä”. Hän alkoi tutkia tieteen historiaa ja tieteenfilosofiaa, mikä sai hänet sanojensa mukaan ajattelemaan, ettei tiede ole vastaus kaikkeen. Hän alkoi perehtyä kristinuskoon, ja katsoi, ettei hänen aiempi käsityksensä kristinuskosta ollut oikea.
Vuonna 1971 McGrath valittiin Oxfordin yliopistoon opiskelemaan kemiaa. Vuonna 1975 hän aloitti teologian opinnot Oxfordissa, mutta teki samalla myös tutkimustyötä luonnontieteessä kolmen vuoden ajan saaden molekulaarisen biofysiikan tohtorin arvon 1977. Vuonna 1978 McGrath siirtyi opiskelemaan Cambridgeen. Kahden vuoden kuluttua hänestä tuli diakoni ja hän alkoi toimia seurakuntapapin apulaisena Nottinghamissa ja seuraavana vuonna hänet vihittiin papiksi Nottinghamin katedraalissa. Vuonna 1983 McGrath aloitti teologian ja etiikan luennoitsijana Wycliffe Hallissa Oxfordissa. Vuonna 1993 hänet valittiin teologian tutkijaksi ja luennoitsijaksi Oxfordiin ja professoriksi Regent Collegeen Vancouverissa (1993–1999). Vuonna 1999 McGrath valittiin historiallisen teologian professoriksi Oxfordin yliopistoon ja 2004 juuri perustetun Oxford Centre of Christian Apologeticsin johtajaksi. Seuraava vuonna hänet valittiin jäseneksi Royal Society of Artsiin.
McGrath on kirjoittanut kymmenille kielille käännettyjä kristillisen teologian perusteoksia. Hänen tutkimusalueitaan teologiassa ovat muun muassa evankelikaalisuus ja kirkkohistoria. Erityisesti hän on kiinnostunut uskonnon ja tieteen välisestä suhteesta ja ateismista. Näihin keskusteluihin hän on ottanut aktiivisesti osaa ja toimii tutkijana European Scientific Network - organisaatiossa. McGrath on arvostellut Richard Dawkinsia ja hänen teoksensa Dawkinsin jumala: Geenit, meemit ja elämän tarkoitus (2005) ja Dawkinsin harhaluulo (2007) arvostelevat tämän kielteistä kantaa uskonnosta.

Teologia ja tiede

Alister McGrath on esitellyt ajatuksen ”tieteellisestä teologiasta” tieteen ja kristillisen teologian välistä suhdetta käsittelevissä teoksissaan kuten A Scientific theology. Hänen mukaansa teologian ja luonnontieteen tulisi pyrkiä rakentavaan suhteeseen keskenään ja vuoropuheluun toistensa kanssa. McGrathin mukaan tämä on teologian ja kristinuskon näkökulmasta ”ontologinen imperatiivi”, sillä ne eivät voi sivuuttaa maailmaa Jumalan luomana. Hänen filosofiset ja tieteenfilosofiset näkemyksensä ovat saaneet vaikutteita Jurgen Habermasilta ja Martin Heideggerilta .
McGrathin näkemyksen mukaan uskonnon tai tieteen ei tarvitse tässä vuoropuhelussa luopua identiteetistään tai perusnäkemyksistään, eikä hän näe uskonnollista fundamentalismia vastauksena tieteen ja uskonnon väliseen suhteeseen. Tätä McGrath perustelee historian näkökulmasta: tiede ja uskonto eivät hänen mukaansa ole olleet toistensa vastavoimia tai vihollisia historiansa aikana.
McGrathin arvostelu kohdistuu valistuksen ajalle tyypilliseen järjen käsitteeseen ja tämän liittämiseen tieteeseen muun muassa tietoteoreettisen foundationalismin tavoin. Tällainen järjen käsite sulkee uskonnot pois ja katsoo voivansa esittää järkiperäisyyden tunnusmerkkejä muillakin kulttuurin ja ihmiselämän alueilla. McGrath katsoo kuitenkin, ettei valistuksen aikanakaan pystytty luomaan kaikkia tyydyttäviä järjen tunnusmerkkejä. Postmodernistisen ajattelun tapaan McGrath näkee, että on olemassa lukuisia erilaisia järkiä, joista mikään ei tule toimeen ilman omaa perinnettään. Tämän ajattelun mukaisesti hän katsoo esimerkiksi ”luonnon” käsitteen olevan vahvasti kulttuurisidonnainen.
McGrathin mukaan eri tieteenaloilla on erilaiset menetelmät, mutta tästä huolimatta ne kaikki tutkivat todellisuutta. Hän ei näe perinteitä tai kulttuurisidonnaisuutta esteinä tieteellisen tiedon hankinnassa. Näin ollen teologiakin on itsenäinen tiede, jonka tulee pohjautua omaan perinteeseensä, mutta säilyttää myös tieteellinen kriittisyys. Teologia on näin ollen itsenäinen tiede, jolla on omat tutkimusmenetelmänsä ja -kohteensa. Hän puolustaa myös tieteellistä ja teologista realismia.

McGrathin vierailut Suomessa 2011, 2013 ja 2016

McGrath vieraili Suomessa 3.-5.1.2011 Perusta-lehden teologisilla opintopäivillä Kauniaisissa Suomen Raamattuopiston tiloissa. McGraht piti kolme luentoa englanniksi: The Bible and atheism (Raamattu ja ateismi), The Bible and Science (Raamattu ja tieteellinen tieto) ja The Bible and Theology (Raamattu ja teologia). Luennot tulkattiin simultaanisesti suomeksi.  McGrath oli tapahtuman jälkeen runsaasti esillä kristillisessä mediassa. McGrath on vieraillut aiemminkin Perustan teologisilla opintopäivillä, kun hän ei vielä ollut niin tunnettu.
McGrathin seuraava Suomen vierailu tapahtui 17.5.2013 Kuopion kirkkopäivillä. McGrath piti alustuksen ”Onko Jumalassa mitään järkeä?”
McGrathin viimeisin vierailu Suomessa tapahtui 14.-15. tammikuuta 2016. Hän piti molempina päivinä luennot Helsingin yliopiston päärakennuksen pienessä juhlasalissa. 14. tammikuuta hän piti luennon ”Luonnontieteen ja teologian suhde: Ristiriita vai hyödyllinen dialogi?”. Seuraavana päivänä hän piti luennon ”Miksi emme voi olla puhumatta luonnontieteen ja uskon suhteesta”.