Lomaliitto

Historiaa

1930-luvun lopulla alettiin Suomessa edistää ”kansanmatkailua” ja katsottiin vähävaraisemmillakin perheillä olevan oikeus lomanviettoon. Vuonna 1941 tuli voimaan uusi vuosilomalaki, joka toi työntekijöille lisää vapaa-aikaa. Samana vuonna perustettiin Lomankäytön Keskusliitto, jonka nimi lyheni vuonna 1944 muotoon Lomaliitto. Jatkosodan aikana liitto vuokrasi yhdessä Suomen Aseveljien Liiton kanssa Punkaharjun Valtionhotellin tiloja sosiaalisilla perusteilla toimivaksi Punkaharjun lomakyläksi.
Sotien jälkeen Lomaliitto alkoi järjestää jäsenilleen sosiaalisin perustein hotelli- ja kylpylälomia, joiden kustannuksista huolehti osittain Raha-automaattiyhdistys. Toiminta kasvoi jatkuvasti niin, että esimerkiksi vuonna 1979 Lomaliitto sai julkista tukea 3,3 miljoonaa markkaa valtion budjetista ja kaksi miljoonaa RAY:ltä, yhteensä enemmän kuin mikään muu järjestö Suomessa. Rahalla sai noin 4 000 perhettä täysin ilmaisen loman ja 15 000 perhettä huomattavan hinnanalennuksen lomastaan. Muita suuria tuen saajia olivat Lomayhtymä, Äitien lomahuolto ja Ammattiliittojen lomajärjestö.
Vuonna 1960 Lomaliitto aloitti lomanviettopaikkojen tarjoamisen maatiloilla ensimmäisenä Suomessa. Vuonna 1964 sillä oli tarjolla 1 200 vuodepaikkaa 200 maatalossa.  Vuonna 1967 Lomaliitto, maatalousväen lomajärjestö Lomayhtymä ja Suomen Matkailuliitto yhdistivät maatilamatkailutoimintansa Lomarengas ry:ksi. Vuonna 1974 Lomarenkaan varausjärjestelmässä oli 24 täysihoitoa tarjoavaa maatilaa ja 1 600 lomamökkiä, jotka tarjosivat yhteensä 7 850 vuodepaikkaa.
1970- ja 1980-luvulla Lomaliitto alkoi hankkia omistukseensa Suomen ykköspaikkoja, kuten Punkaharjun Valtionhotelli ja Savonlinnan Casino,  Vuonna 1982 se osti Helsingin Osuuskaupan, SOK:n, Enso-Gutzeitin ja Skopin omistaman, pitkään tappiolla pyörineen Hotelli Korpilammen Espoon Lahnuksessa. Siitä tuli Lomaliiton suurin yksikkö ja myös sen alamäen alku. Lomaliittokaan ei saanut Korpilampea kunnolla kannattavaksi.
1980-luvun lopulla Lomaliitto pyöritti muun muassa Puutyöväen liiton omistamaa Mäntyharjun Mäntymotellia ja suunnitteli sen laajentamista kylpyläksi ja läheiselle Nikkarinvuorelle kaavaillun hiihtokeskuksen hotelliksi. Suomen 1990-luvun alun lama ja hotelli Korpilammen vaatimat investoinnit keskeyttivät hankkeen.
Lomaliitto oli mukana investoimassa Levin ja Ylläksen hotelli- ja lomakylätoimintaan. Pääkohteina olivat hotelli Levitunturi ja Ylläs-Saaga.

Muita tuettujen lomien järjestäjiä

Lomaliittoa vastaavia entisiä tai nykyisiä organisaatioita muissa Pohjoismaissa ovat Ruotsin Reso, Tanskan Dansk Folke-Ferie, Norjan Norsk Folke-Ferie ja Islannin Landsyn. Ne kaikki kuuluivat ainakin 1970-luvun keskivaiheilla yhteiseen Nordisk Folke Reso -järjestöön, joka puolestaan oli jäsenenä Helsingissä vuonna 1950 perustetussa ja vuonna 1992 toimintansa lopettaneessa työväenmatkailujärjestössä International Federation of Popular Travel Organizations (IFPTO).
Lomaliiton poistuttua markkinoilta tuettuja lomia järjestäviä järjestöjä ovat Akava-järjestöjen Lomayhdistys  A-lomat ry, Hyvinvointilomat ry, Maaseudun Terveys- ja Lomahuolto ry, Nasy – Naiset Yhdessä ry, Palkansaajien hyvinvointi ja terveys PHT ry, Solaris-lomat ry ja Svenska Semesterförbundet i Finland r.f. Toimintaa koordinoi Lomajärjestöjen yhteistyöryhmä LYR.