Buenos Aires

Historia

Kaupungin perusti Pedro de Mendoza vuonna 1536. Intiaanit tuhosivat sen, jonka jälkeen Juan de Garay rakennutti kaupungin uudelleen vuonna 1580. Vuonna 1776 siitä tehtiin La Platan varakuningaskunnan pääkaupunki. Sen satamakaupungin asema toi lisäpanostusta sen kehittämiseen, usein sisämaan kustannuksella.
Yksi kaupungin osista muutettiin Argentiinan valtion pääkaupungiksi maan itsenäistyessä vuonna 1816.
Kaupunki alkoi vaurastua 1880-luvulta alkaen. Se alkoi teollistua ja sataman kautta kulki Argentiinan elintarvikevienti. Kaupunkia verrattiin Euroopan metropoleihin ja sinne rakennettiin leveitä puistokatuja. Kaupungissa aloitti liikennöinnin Etelä-Amerikan ensimmäinen metro vuonna 1913.
Toisen maailmansodan aikana Buenos Airesiin virtasi köyhiä maaseudulta työnhakuun. Kaupungin väkiluku kolminkertaistui, ja siellä asui kolmannes koko maan väestöstä. Tämän kaupunkilaisen työväenluokan tuella Juan Perón nousi presidentiksi vuonna 1946.
Perón kuoli vuonna 1974. Vuonna 1976 vallan otti asevoimien muodostama juntta Jorge Rafael Videlan johdolla. Juntan valtakaudella surmattiin tai katosi arviolta 10 000–30 000 argentiinalaista. Argentiinassa tätä vaihetta nimitetään likaiseksi sodaksi. Siviilivaltaan siirryttiin vuonna 1983. Sitä seurasi ennennäkemätön talouskriisi. 2000-luvulla Argentiina maksoi ulkomaanvelkansa.

Väestö

Buenos Airesin väestö on pääosin Espanjasta, Italiasta ja Saksasta saapuneiden siirtolaisten jälkeläisiä. Lisäksi kaupungissa on huomattavia muualta tulleiden yhteisöjä – muun muassa arabeja, juutalaisia, armenialaisia, kiinalaisia, korealaisia, bolivialaisia ja perulaisia. Italialaisvaikutteet näkyvät muun muassa alueella puhuttavassa espanjan kielenmurteessa. Valtaosa ihmisistä on uskonnoltaan katolisia.
Buenos Airesista kotoisin olevia henkilöitä (ja asioita) kutsutaan nimellä porteño.

Talous

Buenos Airesin suurkaupunkialueella tuotetaan puolet Argentiinan bruttokansantuotteesta.
Alue käyttää 42 prosenttia maan energiasta. Sähköä tuotetaan lähinnä kuudella polttovoimalalla, jotka käyttävät maakaasua, dieseliä ja polttoöljyä. Kaupunki ottaa valtakunnanverkosta enemmän energiaa kuin tuottaa.

Liikenne

Buenos Airesia palvelee kaksi lentoasemaa. Useimmat kansainväliset lennot tulevat Ezeizan lentoasemalle, kun taas kotimaanlennot käyttävät yleensä Jorge Newberyn lentoasemaa. Kaupunkiin on säännöllistä lauttaliikennettä Uruguayn puolelta Coloniasta ja Montevideosta. Pitkän matkan linja-autot käyttävät massiivista ja nykyaikaista Retiron linja-autoasemaa aivan kaupungin keskustassa.
Buenos Airesin metro, subte, on vuodelta 1913. Paikallisjunat kuljettavat työmatkaliikennettä lähiöihin ja naapurikaupunkeihin. Vuonna 2007 kaupungissa otettiin käyttöön myös kevytraitiotie, jota aiotaan laajentaa.

Urheilu

Kaupungissa on lukuisia jalkapallojoukkueita, muun muassa San Lorenzo de Almagro, Independiente, Racing, Velez Sarsfield, Argentinos Juniors, Nueva Chicago, Banfield ja Huracan. Kaupungin tunnetuimmat joukkueet ovat kuitenkin River Plate ja Boca Juniors. Näiden joukkueiden kohtaaminen ottelussa on aina merkittävä tapaus, ja sitä kutsutaan nimellä Superclásico. Eräs maineikkaista joukkueista, jolla on oma stadion, on Atlanta (sinikeltaiset paidat).
Buenos Airesin lähellä sijaitsee moottorirata nimeltä Autódromo Oscar Alfredo Gálvez. Siellä on ajettu muun muassa Formula 1 -sarjan Argentiinan osakilpailuja vuoteen 1998 asti.
Formula E -sarjan osakilpailuja on ajettu Puerto Maderon katuradalla kaudesta 2014–2015 asti.
Nuorten kesäolympialaiset 2018 järjestetään Buenos Airesissa syyskuussa 2018 ja olympiastadionina toimii Estadio Monumental.