Friedrich Karl

Vaiheet ennen Suomen kuningaskuntahanketta

Hessenin prinssi Friedrich Karl syntyi Gut Pankerin kartanossa Pankerissa, Plönissä, Schleswig-Holsteinissa Pohjois-Saksassa Hessenin prinssi Friedrichin ja hänen toisen vaimonsa prinsessa Annan kolmantena poikana. Perhe eli paljon Tanskassa, jossa Hessenien tämä sukuhaara oli elänyt 1760-luvulta lähtien. Friedrich Karl lienee siis osannut tanskaa, mikä olisi saattanut helpottaa myös ruotsin kielen ymmärtämistä Suomen hallitsijana.
Friedrich Karl sai perinteisen preussilaisen kasvatuksen ja opiskeltuaan kaksi vuotta saksalaista kielitiedettä, historiaa, taidehistoriaa ja arkeologiaa Freiburgin yliopistossa hän siirtyi sotilasuralle, jota pidettiin hänen asemassaan itsestäänselvyytenä. Friedrich Karl ylennettiin majuriksi vuonna 1901, everstiluutnantiksi 1905 ja kenraalimajuriksi 1911, minkä ohella hänestä tuli 1908 jalkaväkirykmenttinsä komentaja. Rykmentti nimettiin myöhemmin hänen mukaansa, joten hän joutui jäämään sen komentajaksi, eikä päässyt sotilasarvoaan vastaaviin komentajantehtäviin. Siksi hän erosi myöhemmin armeijasta.
Friedrich Karl avioitui vuonna 1893 Preussin prinsessan Margarethen kanssa, joka oli keisari Fredrik III:n ja tämän vaimon, Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Viktorian tyttären, Viktorian nuorin tytär. Näin Friedrich Karlista tuli keisari Vilhelm II:n lanko. Ensimmäisen maailmansodan alkuvaiheessa hän haavoittui vakavasti kranaatinsirpaleesta Marnejoella toimiessaan nimikkorykmenttinsä komentajana länsirintamalla. Hän joutui tämän jälkeen jäämään pois palveluksesta. Lisäksi hänen kaksi vanhinta poikaansa kaatuivat sodassa, toinen Ranskassa 1914 ja toinen Romaniassa 1916.
Friedrich Karlin kaksi vanhempaa veljeä olivat molemmat lapsettomia, joten oli nähtävissä, että Hessenin suvun päämiehen asema tulisi aikanaan siirtymään Friedrich Karlille tai tämän jälkeläisille. Veljeksistä vanhin, Friedrich Wilhelm (1854–1888), menehtyi jo varhain. Häneltä maakreivin arvon ja suvun päämiehen aseman perinyt seuraavaksi vanhin veli, sokeana syntynyt Alexander (1863–1945), luopui titteleistään Friedrich Karlin hyväksi vuonna 1925. Tämä tehtiin todennäköisesti siksi, että Friedrich Karlin poika prinssi Philipp oli avioitumassa Italian kuninkaan tyttären prinsessa Mafaldan kanssa, jolloin sulhasen ja tämä isän statusta haluttiin nostaa.

Myöhemmät vaiheet

Suomen kuningaskuntahankkeen kaaduttua Friedrich Karl vietti enimmäkseen hiljaiseloa. Hänen pääasuntonaan toimi Frankfurt am Mainin lähellä sijainnut Friedrichshofin linna, nykyinen Kronbergin linnahotelli, jonka hänen vaimonsa oli perinyt äidiltään leskikeisarinna Viktorialta. Friedrich Karl menehtyi ensimmäisessä maailmansodassa saamiensa sotavammojen myöhäisseurauksiin Kasselin sairaalassa 28. toukokuuta 1940. Hänet haudattiin linnan kappeliin. Suomen ulkoministeriön toimeksiannosta Suomen Berliinin-lähetystö laski hänen haudalleen Suomen hallituksen seppeleen, Adolf Hitlerin ja Italian kuninkaan Viktor Emanuel III:n seppelten viereen.

Jälkeläiset

”Suomen kruununprinssi” Wolfgang avioitui vuonna 1924 Badenin prinsessa Marie Alexandran (1902–1944) kanssa, jonka isä oli Saksan keisarikunnan viimeinen kansleri Badenin prinssi Max. Marie kuoli sota-aikana Frankfurtin pommituksessa. Avioliitto jäi lapsettomaksi, kuten myös hänen myöhempi liittonsa porvarillisen Ottilie Möllerin (1903–1991) kanssa. Philipp taas meni naimisiin ensimmäisestä maailmansodasta palattuaan Italian kuningas Viktor Emanuel III:n tyttären Mafaldan (1902–1944) kanssa. He saivat neljä lasta. Kaikki Friedrich Karlin neljä poikaa liittyivät Saksan kansallissosialistiseen puolueeseen 1930-luvun alussa. Ensimmäisenä liittyneestä Philippistä tehtiin natsien noustua valtaan vasten tahtoaan Hessen-Nassaun piirin oberpräsident. Hän sai puolueen kultaisen ansiomerkin 1939. Friedrich Karlin kuoltua 1940 Hessen-Kasselin suvun päämiehen asema periytyi Philippille.
Kuningas Viktor Emanuelin (Philippin apen) erotettua Mussolinin ja Italian antauduttua liittoutuneille vuonna 1943 Philipp erotettiin puolueesta sekä SS:stä ja hänet lähetettiin Flossenbürgin keskitysleiriin. Hänen vaimonsa Mafalda siepattiin Saksan Rooman lähetystöstä ja hän kuoli Buchenwaldissa 1944, virallisen tiedon mukaan liittoutuneiden pommituksessa. Samoihin aikoihin myös Wolfgang ja nuorempi veli Richard erotettiin armeijasta Prinzenerlass-käskyn nojalla.
Philippin vanhempi poika, prinssi ja maakreivi Moritz peri vuonna 1968 kuolleen kaukaisen sukulaisensa, Hessenin ja Reinin suurherttuakunnan perintöruhtinaan Ludvigin, joka lapsettomuutensa vuoksi oli adoptoinut hänet vuonna 1960. Moritzin isän Philippin (joka oli Hessenin suvun laillisena päämiehenä mainitun suurherttuakunnan oikea kruununperillinen Ludvigin jälkeen) suostumuksella katsottiin, että Moritz oli kyseisen Hessenin ja Reinin suurherttuakunnan kruununtavoittelija. Moritzista tuli koko Hessenin suvun päämies Philippin kuoltua 1980.

Kiistelty kruununperimysjärjestys

On esitetty erilaisia näkemyksiä siitä, kenelle ”Suomen kuninkaan” asema olisi periytynyt Wolfgangin jälkeen. Virallista kruununperimysjärjestystä Suomen kuningaskunnalle ei koskaan säädetty. Koska Wolfgang kuoli lapsettomana, Suomen kuninkuus olisi joka tapauksessa siirtynyt Philippin jälkeläisille.
Vuonna 1998 Markus H. Korhonen julkaisi Kaltio-lehdessä ajatusleikin, että Wolfgangin jälkeisissäkin sukupolvissa olisi suvun päämies olisi aina perinyt ainoastaan Hessenin maakreivin arvon ja Suomen kuninkaan asema olisi annettu päämiehen nuoremmalle veljelle. Vuonna 2002 Helsingin Sanomat julisti tällä logiikalla ”Suomen kuninkaaksi” Philippin pojanpojan Philipp von Hessenin. Saman lehtiartikkelin yhteydessä haasteltu tutkija Vesa Vares kuitenkin arveli, että Suomen kuningaskunnan toteutuessa Suomen kuninkuutta olisi alettu pitää arvokkaampana kuin pelkkää suvun päämiehen tehtävää Saksassa ja että perimysjärjestys olisi säädetty tämän mukaiseksi.
Sukututkija Kim Sjöström huomautti vuonna 2013 Suomen Kuvalehdessä, että erillisen kruununperimysjärjestyksen puuttuessa olisi periaatteessa voimassa vuoden 1772 hallitusmuodon mukainen dynastinen perimysjärjestys eli primogenituuri. Tällöin Wolfgangin perillinen Suomen kuninkaana olisi ollut Philippin vanhin poika, maakreivi Moritz von Hessen. Hänen kuoltuaan vuonna 2013 suvun päämiehenä on hänen vanhin poikansa Henrik Donatus von Hessen. Mikäli Suomen kruununperimysjärjestys olisi muiden Pohjoismaiden tavoin säädetty sukupuolineutraaliksi, Moritzin seuraaja olisi tämän vanhin lapsi Mafalda von Hessen.