google/wiki40b huggingface dataset:
Suensaaren koulu

Suensaaren koulu on Tornion keskustassa Hallituskadulla sijaitseva koulurakennus. Siinä toimi vuoteen 2013 Tornion yhteislyseon lukio. Remontoinnin jälkeen syyskuussa 2015 rakennuksesta tuli Suomen ensimmäinen turvapaikanhakijoiden järjestelykeskus.
Rakennus valmistui alun perin vuonna 1914 venäläiseksi kasarmiksi. Opetuskäyttöön se otettiin 1920-luvun alussa, jolloin siinä toimi keskikoulu ja myöhemmin samalla vuosikymmenellä Tornion yhteislyseo. Toisen maailmansodan aikana rakennus oli sotilaskäytössä muun muassa Sotilassairaalana (Ss33). 
Rakennus palautui koulukäyttöön Lapin sodan jälkeen syksyllä 1944. Tornion yhteislyseota laajennettiin 1950-luvun lopulla. Sen vuoksi oppilaitoksen tontilla sijainnut Venäjän vallan aikainen ortodoksinen sotilaskirkko siirrettiin uuteen paikkaan, ja aluetta käytettiin Tornion yhteislyseon laajennukseen. 
Peruskoulujärjestelmän aikana 1970-luvun alusta lähtien siinä on toiminut lukion lisäksi myös yläaste eli Suensaaren koulu, Suensaaren yläaste. Tornion koulujärjestelyjen myötä vuonna 2005 lukiot keskitettiin tähän koulurakennukseen eli rakennuksesta tuli Tornion yhteislyseon lukio.
Lukiotoiminta siirrettiin syksyllä 2013 pois perinteisestä rakennuksestaan. Tiloja käytettiin sen jälkeen muiden oppilaitosten vaatimien remonttien ajan niiden väliaikaisena sijoituspaikkana.
Syyskuussa 2015 rakennuksesta tuli turvapaikanhakijoiden järjestelykeskus, jonne ohjattiin Ruotsista ja myöhemmin Venäjältä tulleet turvapaikanhakijat, jotka olivat kansallisuudeltaan pääosin irakilaisia, somalialaisia, syyrialaisia ja afganistanilaisia. Järjestelykeskus lopetti toimintansa maaliskuussa 2016.
European Coordination for Accelerator Research and Development

European Coordination for Accelerator Research and Development (EuCARD) on 37 eurooppalaisen tutkimuskeskuksen, tutkimuslaitoksen, yliopistojen ja teollisuuspartnereiden yhteinen hanke hiukkaskiihdyttimiin ja niihin liittyvien teknologioiden kehittämiseen. Tätä Euroopan komission seitsemännen puiteohjelman yhteisrahoitteista projektia koordinoi CERN. Projektin kesto on neljä vuotta, alkaen 1. huhtikuuta 2009.
Alphen aan den Rijnin ostoskeskusammuskelu

Ammuskelu

Van der Vlis saapui Ridderhof-ostoskeskuksen parkkipaikalle aseistautuneena itselataavalla Smith & Wesson M&P15-22 -pienoiskiväärillä sekä kahdella käsiaseella. Lisäksi hän oli pukeutunut luotiliiviin. Hän alkoi ammuskella jo parkkipaikalla ja eteni ostoskeskukseen. Van der Vlis ampui kuusi ihmistä kuoliaaksi ja haavoitti useita muita, ennen kuin surmasi itsensä. Hän ampui kaikkiaan yli 100 laukausta. Hyökkäys kesti yhteensä noin 25 minuuttia. Useat ostoksilla olleet ihmiset hätääntyivät ennen evakuoinnin alkamista. Myöhemmin samana päivänä yksi loukkaantuneista menehtyi, ja uhriluku nousi seitsemään.
Ammuskelija jätti autoonsa lapun, jossa kerrottiin, että kolmeen muuhun kauppakeskukseen samassa kaupungissa on asetettu pommi. Kyseiset kauppakeskukset evakuoitiin välittömästi. Räjähteitä ei kuitenkaan kyseisistä kauppakeskuksista löytynyt.

Henkilövahingot

Ammuskelussa loukkaantui kaksi lasta, tosin vain lievästi. Sunnuntaina 10. huhtikuuta sairaalassa oli edelleen 12 ihmistä. Sairaalassa olleet kaksi lasta olivat molemmat tyttöjä – toinen 10-vuotias ja toinen 6-vuotias.
Ammuskelussa menehtyi kolme miestä, joiden iät olivat 80, 49 ja 42 vuotta. Myös naisia menehtyi kolme, ja he olivat 91-, 68- ja 45-vuotiaita.

Syyllinen

Ampuja oli 24-vuotias Tristan van der Vlis, joka asui vanhempiensa kanssa kerrostalossa Alphen aan den Rijnissä. Hän oli asunut Alphenissa lapsesta asti. Poliisin antamien tietojen mukaan hän kuului ampumaseuraan ja omisti kolme tuliasetta. Vuonna 2003 häntä epäiltiin aselakien rikkomisesta, mutta häntä ei tuomittu. Miehellä on ollut myös psykologisia ongelmia: vuonna 2006 hän vietti 10 päivää suljetussa laitoksessa itsemurhayrityksen jälkeen. Naapurit kuvailivat ampujaa kohteliaaksi ja mukavaksi.
Ampuja jätti jälkeensä äidille osoitetun jäähyväiskirjeen, jossa hän kertoi itsemurha-ajatuksistaan. Kirjeessä hän ei kuitenkaan kertonut siitä, että aikoisi vahingoittaa muita ihmisiä. 
Ampujan jättämän viestin lisäksi löydettiin toinen viesti sekä tiedostoja hänen tietokoneeltaan.

Jäljitelmäuhkaukset

Pian ammuskelun jälkeen poliisi pidätti 17-vuotiaan pojan, joka oli uhannut toteuttaa toisen joukkomurhan. Rotterdamista kotoisin oleva poika lähetti Twitteriin seuraavan viestin:
»Haha, Iraq on tulossa myös Hollantiin. Yksi mies Alphenissa on jo murhannut kuusi ihmistä. Aion päihittää hänet.» 
Myöhemmin poika poisti viestin ja väitti sen olleen vitsi. Pojan tekemän uhkauksen jälkeen neljä muuta ihmistä on pidätetty Twitteriin tehdyistä samanlaisista uhkauksista epäiltyinä.
Johorensalmi

Johorensalmi on salmi ja tärkeä vesiväylä Malakan niemimaan eteläkärjessä. Salmi muodostaa Malesian ja Singaporen valtioiden rajan. Salmen pohjoispuolella on Malesian Johorin osavaltio ja eteläpuolella on Singaporen saari.
Salmen poikki on kaksi tieyhteyttä: vuonna 1924 valmistunut Johorin–Singaporen pengertie ja vuonna 1998 valmistunut silta.
Yleisurheilu kesäolympialaisissa 2020 – naisten 3 000 m estejuoksu

Aikataulu

1. kierros kilpaillaan 2. elokuuta. Loppukilpailu juostaan 5. elokuuta. Palkintojenjakotilaisuus on 5. elokuuta.
Pinokkion uudet seikkailut

Pinokkion uudet seikkailut (The New Adventures of Pinocchio) on vuonna 1999 valmistunut brittiläis-saksalais-yhdysvaltalaisena yhteistyönä tehty elokuva. Se on jatkoa elokuvalle Pinokkion seikkailut ja tapahtuu noin pari vuotta ensimmäisen osan tapahtumien jälkeen. Siinä Pinokkio on teini-ikäiseksi kasvanut oikea poika, joka pinnaa koulusta päästäkseen jo ensimmäisessä osassa nähdyn ystävänsä Lampunsydämen kanssa karnevaaleihin. Pojat ostavat karnevaaleista taikajuomaa, joka vaikuttaa aluksi hämmästyttävältä, mutta myöhemmin tekee tuhoisia muutoksia. Elokuvan pääosissa nähdään Udo Kier ja Martin Landau. Elokuvaa ei tule sekoittaa Disneyn Pinocchioon.
Norjan lippu

Norjan lippu (norj. Norges flagg) on Norjan valtion virallinen lippu. Lippu on väriltään punainen, jossa on lipun reunoihin asti ulottuvana valkoisen reunuksen ympäröimä sininen risti. Sinivalkoinen risti on siirretty tankoa kohden, joten liehuvassa lipussa vapaa osa on pidempi kuin tankoon kiinnitetyt kolme muuta osaa. Tämä on erikoisuus, joka seuraa Tanskan lipun esimerkkiä ja on käytössä muissakin Skandinavian maissa ja Suomessa. Siirron tarkoituksena on korjata optista vaikutelmaa, jonka mukaan lippu näyttäisi epäsuhtaiselta toisen pään liehuessa vapaasti tuulessa.

Historia

Aina 1500-luvulta lähtien vuoteen 1814 asti Norja oli osa Tanskaa, joten siellä käytettiin Tanskan lippua. Vuonna 1814 Norja oli hyvin lyhyen ajan itsenäinen, jona aikana käytettiin Tanskan lippua johon oli lisätty Norjan vaakunakuvio tangon puoleiseen yläkulmaan. Tämä lippu säilyi käytössä vuoteen 1821 saakka, vaikka Norja oli ollut personaaliunionissa Ruotsin kanssa vuodesta 1814 lähtien. Kuitenkin vuonna 1815 myös toinen molempien valtioiden yhdistelmälippu otettiin käyttöön. Kyseessä oli Ruotsin lippu, sillä lisäyksellä, että lipun tangon puoleisessa yläkulmassa oli punaisella pohjalla oleva valkoinen risti.
Samoihin aikoihin Fredrik Meltzer, Norjan suurkäräjien (Storting) jäsen, esitti erikoisesti norjalaisen lipun käyttöönottoa ja se virallistettiinkin vuonna 1821. Vuonna 1844 luotiin yhteinen tunnuskuvio, joka sijoitettiin lippujen tangonpuoleiseen yläkulmaan. Kuvion tarkoituksena oli symboloida kahden maan tasavartaista asemaa unionissa.
Kasvava tyytymättömyys unioniin Ruotsin kanssa johti vähitellen siihen, että suurkäräjät peruivat vuonna 1899 myös yhteisen tunnuksen käytön kauppalipussa ja merenkulkijoiden lipussa. Vuoden 1905 täydellisen itsenäisyyden jälkeen Norjassa myös sotalippu tuli käyttöön. Näin Fredrik Meltzer suunnittelema ja propagoima lippu tuli lopullisesti maan viralliseksi lipuksi.

Symboliikka

Fredrik Meltzer oli valinnut lippuehdotukseensa kristillisen ristin, näin hän halusi seurata muiden pohjoismaiden perinteen mukaista esimerkkiä. Kuitenkin väreistä voidaan kertoa, että punainen, sininen ja valkoinen valittiin edustamaan demokratiaa. Nämä värit ovat esillä myös monien muiden maiden lipuissa (esimerkiksi Yhdysvaltojen, Ranskan, Yhdistyneen kuningaskunnan sekä Alankomaiden lipuissa).
Toisaalta Norjan lippu pohjautuu paljolti Tanskan lippuun, joka oli myös Norjan lippu vuoteen 1914 asti. Joidenkin näkemysten mukaan sininen risti voisi olla Ruotsin lipun vaikutusta.
Viiriraputokko

Koko ja ulkonäkö

Viiriraputokko jää noin neljä senttiä pitkäksi. Sen vartalo on vinosti ruskeavalkoraitainen, ja selkäevän etummainen ruoto nousee viirinä ylös. Naama on keltainen ja evissä sinisen sävyä.

Alkuperä

Viiriraputokko elää luonnossa Indonesiassa ja Filippiineillä.

Käyttäytyminen

Viiriraputokko kaivautuu hiekkaan. Se voi elää samassa kolossa pistooliravun (Alpheus randalli) kanssa. Samassa altaassa voi pitää pariskuntaa, mutta ei kahta urosta eikä muita hiekkaan kaivautuvia tokkolajeja.

Ravinto

Viiriraputokko syö lihapitoista ruokaa.
Tripla-tupla

Tripla-tupla on koripalloon liittyvä termi. Saavuttaakseen tripla-tuplan pelaajan pitää yhdessä ottelussa päästä kaksinumeroisiin lukemiin (ts. 10 tai enemmän) kolmessa tilastokategoriassa. Nämä kategoriat ovat pisteet, levypallot, syötöt, riistot sekä torjunnat. Useimmiten tripla-tupla saavutetaan pisteiden, levypallojen ja syöttöjen avulla.
Tripla-tuplat ovat NBA:ssa selvästi yleisempiä kuin muissa sarjoissa. Syy siihen löytyy otteluiden kestosta: NBA-ottelu kestää 48 minuuttia, kun muissa sarjoissa ottelun kesto on 40 minuuttia.
NBA:n nykypelaajista erityisesti Russell Westbrook on kunnostautunut tripla-tuplien hankinnassa. Kaikkien aikojen tilaston kärjessä ovat Oscar Robertson ja Magic Johnson. Kareem Abdul-Jabbar oli ensimmäinen, joka ylitti 50 pisteen tripla-tuplan. 
James Harden iski 1. tammikuuta 2017 historillisen triplatuplan: 53 pistettä, 17 syöttöä ja 16 levypalloa. Harden on NBA-historian ensimmäinen pelaaja joka on ylittänyt 50 pistettä, 15 levypalloa ja 15 syöttöä.
Farsund

Historia

Farsundista tuli kaupunki 1795. Kauppa ja merenkulku loivat hyvinvointia ja eräässä vaiheessa paikkakunta oli "maailman suurin merenkulkukaupunki" mitattuna laivojen tonnistolla per asukas. Vansen taajamassa on eräs Norjan suurimmista ja vanhimmista kirkoista.
Farsundin nykyinen kunta muodostettiin 1965, jolloin Listan, Heradin ja Spindin kunnat liittyivät siihen. Listan alueelta löytyy jatkuvasti muinaismuistoja, joiden tiheyden sanotaan olevan Norjan kärkeä.
Kiinalaispeli

Kiinalaispeli (saks. Chinesenspiel) on lautapeli, joka on lasten muunnos patsisi-pelistä.
Syvälahden monitoimitalo

Syvälahden kirjasto

Hirvensalon kirjasto toimi kesään 2018 asti Wäinö Aaltosen koulun yhteydessä, kunnes se kesätauon aikana muuttaa uusiin tiloihin Syvälahden monitoimitalossa. Uusi Syvälahden kirjasto avataan 1. elokuuta 2018.
DePauwin yliopisto

DePauw University on college Greencastlessa Indianassa. Yliopistoon kirjautuu vuosittain yli 2 000 opiskelijaa. Koululla metodistinen perintö, mutta nykyään sillä ei ole virallista uskonnollista yhteyttä. Koulun alkuperäinen nimi oli Indiana Asbury College. Tällä hetkellä koulu on partneri Posse Foundation -järjestössä, joka tarjoaa kaikille Posse Program -ohjelmaan hyväksytyille ilmaiset lukukausimaksut.
Tutkijatohtori

Tutkijatohtori on eräs yliopistossa tutkimustyötä tekevän henkilön työnimike. Tutkijatohtorin tehtävät on yleensä tarkoitettu suhteellisen vastaväitelleille tohtoreille. Vastaavantasoinen nimike on yliassistentti, joka on poistumassa. Suomessa tutkijatohtorit työskentelevät yliopistoilla, mutta joissain tapauksissa virallinen työnantaja ja palkanmaksaja on Suomen Akatemia, joka myöntää vuosittain hakumenettelyn kautta tietyn määrän tutkijatohtorin projektirahoituksia. Suomen Akatemian tutkijatohtorin tehtävään edellytyksenä on äskettäin suoritettu tohtorintutkinto. Tehtävä on yleensä määräaikainen (3–5 vuotta). Tavoitteena on itsenäistyminen tutkijana.
Karbonaattikovuus

Karbonaattikovuus (KH) on liuoksen ominaisuus, joka kertoo, paljonko siinä on karbonaatti- (CO₃²⁻) ja bikarbonaatti- (HCO₃⁻) ioneita. Karbonaattikovuus ilmaistaan joko milligrammoina litrassa (mg/l) tai saksalaisina kovuusasteina (°dH).
Yksi kovuusaste vastaa noin pitoisuutta 17,8575 mg/litra.
Akvaarioveden karbonaattikovuutta seurataan, sillä karbonaatit toimivat pH:n puskureina estäen haitallisia veden happamuuden heilahteluja.
Veden kovuus on eri asia: kokonaiskovuudella tarkoitetaan liuenneiden kalsium- ja magnesiumsuolojen määrää. Kaivovesi on yleensä kovaa kalkkikivialueilla. Kalkkikivi taas sisältää kalsiumkarbonaattia, joka veteen liuenneena nostaa sekä kokonaiskovuutta että karbonaattikovuutta.
Julian Morris

Julian Morris (s. 13. tammikuuta 1983) on brittiläinen näyttelijä.
Morris aloitti näyttelemisen lapsena Lontoon Anna Scher -teatterissa ja eteni sittemmin Royal Shakespeare Companyyn. Tärkeä merkkipaalu hänen urallaan oli rooli elokuvassa Cry Wolf (2005). Hän on näytellyt myös muun muassa televisiosarjoissa Teho-osasto (2008–2009), 24 (2010) ja Valehtelevat viettelijät (2010–2013).
Juristi

Juristi (lat. iura, ’oikeustieteet’) eli lakimies on oikeustieteellisen korkeakoulututkinnon suorittanut oikeustieteilijä. Suomessa ylempiä oikeustieteellisiä tutkintoja ovat nykyään oikeustieteen maisterin ja kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinnot, joista jälkimmäinen ei tosin anna valmiutta työskennellä asianajajana. Aikaisempia tutkintoja ovat olleet oikeustieteen kandidaatti ja molempain oikeuksien kandidaatti (iuris utriusque candidatus); ”molemmat oikeudet” tarkoittaa roomalaista oikeutta ja kanonista oikeutta.
Juristit toimivat yleensä tuomareina, virkamiehinä tai asianajajina. Myös elinkeinoelämä työllistää suuren määrän juristeja. 
Monilla poliitikoilla on juristin koulutus, kuten Suomen presidenteistä Ståhlbergilla, Svinhufvudilla, Rytillä, Paasikivellä, Kekkosella, Halosella ja Niinistöllä.
Muiden maiden johtajista esimerkiksi Jawaharlal Nehru, Konrad Adenauer, Kurt Georg Kiesinger, Olof Palme, Fidel Castro, Slobodan Milošević, Bill Clinton, Richard Nixon, Gerald Ford, Nicolas Sarkozy, Tony Blair, Nelson Mandela, Mihail Gorbatšov, Vladimir Putin, Dmitri Medvedev ja Barack Obama ovat olleet koulutukseltaan juristeja.
Mette Mannonen

Mette Johanna Mannonen (s. 21. tammikuuta 1973 Kotka) on MTV3-kanavan meteorologi. Hän suoritti koulunsa Järvenpäässä Kartanon koulussa. Mannonen valmistui meteorologiksi Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1998 ja työskenteli sen jälkeen Ilmatieteen laitoksella suunnittelijana, kunnes siirtyi vuonna 2000 televisiotöihin. Mannosen ensimmäinen televisioesiintyminen tapahtui puolenpäivän aikaan MTV3:lla lähetetyssä Lounasuutiset-ohjelmassa.
Aslan Abašidze

Aslan Abašidze (georg. ასლან აბაშიძე, s. 20. heinäkuuta 1938) oli Georgian lounaisosassa sijaitsevan Adžarian autonomisen tasavallan johtaja vuodesta 1991 5. toukokuuta 2004 asti. 
Abašidze syntyi tunnettuun muslimisukuun. Hänen isoisänsä Memed Abašidze oli kuuluisa kirjailija ja kansanedustaja Georgian parlamentissa lyhyen itsenäisyyden aikana 1918–1921. Stalin ammutti hänet vuonna 1937, ja Abašidzen isä oli vankina gulagilla 10 vuotta. Abašidze opiskeli 1950-luvulla Batumin ja Tbilisin yliopistoissa ja työskenteli opettajana ja taloustieteilijänä ennen virkamieheksi ryhtymistään. 
Georgian itsenäistyttyä Abašidze nousi Adžarian johtoon, ja hän ryhtyi rakentamaan omaa armeijaansa ja hallintoaan vastapainoksi Tbilisille. Hän ei kuitenkaan Abhasian ja Etelä-Ossetian tilanteesta poiketen tavoitellut alueelle itsenäisyyttä. Hän on ollut alueellaan jopa suosittu ja tehnyt Adžariasta myös yhden Georgian rikkaimmista alueista.
Ruusujen vallankumouksen jälkeen tilanne Abašidzen ja uuden presidentin Mikheil Saakašvilin välillä kärjistyi maaliskuussa 2004 ennen vaaleja Saakašvilin pyrkiessä vierailemaan Adžariassa saattueineen, minkä rajavartijat estivät. Saakašvili jätti Abašidzelle ultimaatumin, jonka jälkeen Abašidze erosi 5. toukokuuta 2004 ja pakeni Moskovaan. Hänen omaisuutensa takavarikoitiin ja Adžarian itsehallinto lakkautettiin.
Abašidze tuomittiin poissaolevana tammikuussa 2007 kavalluksesta ja virka-aseman väärinkäytöstä 15 vuoden vankeuteen ja 57,6 miljoonan korvauksiin Georgialle. Toisessa tapauksessa Abašidzea syytetään terrorismista ja aseistettujen ryhmien järjestämisestä.
Kaupunginrakennuspeli

Kaupunginrakennuspeli tai Kaupunginrakennussimulaattori on videopelilajityyppi, jossa pelaajan tulee rakentaa kaupunki sekä rakennuksia, taloja ynnä muita vastaavia. Pelaajan tulee asuttaa mahdollisemman paljon ihmisiä kaupunkiin sekä täyttää heidän mahdolliset toiveet. Useissa kaupunginrakennuspeleissä on mahdollista pelata joko 3D-näkymässä tai lintuperspektiivissä.
Peleissä yhdistyvät muun muuassa taloushallintapelien ominaisuuksia. Lajityyppi on rakennus- ja hallintapelien alalaji.

Historia

Lajityypin edeltäjiin kuuluvia pelejä ovat Doug Dymentin The Sumer Game (1968) PDP-8:lle, sekä David H. Ahlin tekemä BASIC-käännös Hamurabi samasta pelistä. Peleissä ei voinut rakentaa rakennuksia, mutta pystyi ostamaan ja myymään maata, viljellä ja ruokkia ihmiset. Edeltäjistä kehittyneempi oli George Blankin Santa Paravia and Fiumaccio (1978) Apple II:lle, jossa oli mukana suurin osa lajityypin elementeistä kuten verotus, rakennukset, asukasluvun kasvu ja pelaajan toimien hyväksyntätasot. Don Daglowin Utopia (1981) kehitti lajityyppiä tekemällä siitä reaaliaikaisen ja täysin graafisen pelkän tekstin sijaan. Will Wrightin kehittämä SimCity (1989) oli lajityypin ensimmäisiä, joka saavutti myös massojen huomion.
SimCityn julkaisun jälkeen useita muita lajityypin pelejä julkaistiin: Moonbase (1990), Utopia: The Creation Of A Nation (1991) ja Caesar (1992). SimCityn seuraajat veivät lajityypin avaruuteen ja sekä tulevaisuuteen että historialliseen ajanjaksoon. Caesar ja The Settlers (1993) lisäsivät lajityyppiin myös sotajoukot, joista jälkimmäinen lisäsi myös etenemisen haastavampiin karttoihin.
Koskenkorvan Urheilijat

Historia

Koskenkorvan Urheilijat r.y. perustettin 24. helmikuuta 1945 Ilmajoella. Yhdistysrekisteriin Koskenkorvan Urheilijat on kirjattu 25. kesäkuuta 1945. Vuosikymmenten saatossa toiminnan taso on vaihdellut, seuran joukkueiden pelatessa vaihtelevasti maakuntasarjassa ja Suomensarjassa. Varsinainen aktiivinen kausi seurassa alkoi 1980-luvun puolivälissä seuran edustusjoukkueen noustessa Ykkössarjaan.

Nousu Ykkössarjaan ja kunnan ykköseksi

Nousu Ilmajoen pesäpallon ykkösseuraksi ohi Ilmajoen Kisailijoiden alkoi vuonna 1985 kun seuran miesten edustusjoukkue nousi Ykkössarjaan. Ensimmäinen kausi toiseksi korkeimmalla sarjatasolla toi mukanaan kuudennen tilan. Paluu takaisin Suomensarjaan oli kuitenkin edessä seuraavana vuonna kun joukkue putosi kauden 1987 päätteeksi sijoituttuaan kymmenenneksi. 
Vuosikymmenen vaihde meni Suomensarjassa joukkueen sijoittuessa kolme kautta peräkkäin kärkisijoille. Kaksi kakkostilaa ja vuonna 1990 tullut Suomensarjan voitto nostivat Kossun takaisin, juuri Ykköspesikseksi nimetylle, toiseksi korkeimmalle sarjatasolle.
Kaudet 1991-1994 Koskenkorva pelasi pääasiassa sarjan peräpäässä sijoituksen ollessa näiden kausien aikana parhaimmillaan seitsemäs. Kauden 1994 päätteeksi joukkue onnistui välttämään putoamisen alempien pudotuspelien kautta. Vuonna 1995 alkoi Koskenkorvan joukkueen nousukausi joukkueen selvitessä neljä kautta peräkkäin ylempiin pudotuspeleihin. Samoihin aikoihin Ilmajoella alkoi keskustelu poikajunioreiden keskittämisestä seuran alaisuuteen.

Nousu Superpesikseen ja erikoistuminen poikajunioreihin

Koskenkorva oli lähellä nousua Superpesikseen jo kaudella  1996 mutta tällöin Haminan Palloilijat oli vahvempi. Varsinainen nousu tapahtui syksyllä 1998 Haapajärven Pesä-Kiilojen hävitessä ratkaisevassa viidennessä ottelussa kotikentällä jaksoin 2-1. Samaan aikaan poikajuniorit keskittyivät Koskenkorvan alaisuuteen ja tyttöjuniorit IK:n alaisuuteen.

Peliasu

Koskenkorvan Urheilijat käyttää peliasunaan kokonaisuutta, jossa on valko-punainen paita, valko-punaiset housut, punainen syöksypaita ja valkoinen kypärä. Vierasotteluissa paidan päävärinä on punainen, valkoisen sijaan. Läpi Koskenkorvan historian, seuran väreissä ovat esiintyneet punaisen ja valkoisen lisäksi keltaista ja mustaa. 1990-luvun lopulla vieraspaidan väri oli lila-valkoinen.
Itä-Saksan kansannousu

Itä-Saksan kansannousu oli työläisten järjestämä mielenosoitus Itä-Berliinissä kesäkuussa 1953. Syynä mielenosoitukseen olivat Saksan demokraattisen tasavallan hallituksen ja Saksan sosialistisen yhtenäisyyspuolueen (SED) 28. toukokuuta 1953 tekemä viisivuotissuunnitelman mukainen päätös tuotannon lisäämisestä 10 prosentilla ja palkkojen alentamisesta 10 prosentilla. Tällöin työläiset vaativat pidettäviksi vapaita vaaleja.

Kesäkuun 16.

Kesäkuun 16. päivänä 60–80 rakennustyöläistä aloitti lakon eräällä Itä-Berliinin Stalinalleen varrella olleella työmaalla ja järjesti mielenosoitusmarssin sieltä Ulbrichtin hallitusrakennuksen eteen. Aluksi he osoittivat mieltään vain työ­normien korottamista vastaan, mutta kun heidän mukaansa tuli lisää marssijoita, he alkoivat vaatia myös  vapaita vaaleja ja presidentti Pieckin eroa.
Uudet tuotantovaatimukset kumottiin, mutta tästä huolimatta tilanne vaikeutui. Länsi-Berliinissä toimiva yhdysvaltalaisen miehitysvyöhykkeen radio tiedotti tapahtumista, mikä osaltaan edesauttoi mielenosoituksien leviämistä muualle Saksan demokraattiseen tasavaltaan.

Kesäkuun 17.

Noin 100 000 mielenosoittajaa oli kokoontunut Itä-Berliiniin ja lukuisat ihmiset pitivät työnseisauksia ja protesteja teollisuuskeskuksissa ja Saksan demokraattisen tasavallan suurimmissa kaupungeissa. SED:n puoluevirkailijat perustivat omia pienempiä ryhmiä vastustamaan kansannousua. Kansanpoliisi pidätti monia mielenosoittajia. DDR:n hallitus päätti käyttää asevoimaa ja pyysi Neuvostoliitolta sotilaallista apua.
Neuvostoliitto puuttui tapahtumien kulkuun julistamalla 17. kesäkuuta 1953 maahan poikkeustilan. Neuvostoliitto käytti asevoimia tilanteen rauhoittamiseksi ja seurauksena kuoli kymmeniä ihmisiä. Vangittujen määrä nousi tuhansiin, kuolemanrangaistus palautettiin käyttöön ja pikaoikeus teloitti suuren määrän ihmisiä.

Kansannousun merkitys

Saksan liittotasavallassa kansannousun vuosipäivää, 17. kesäkuuta, vietettiin vuoteen 1990 saakka vuosittain kansallisena muistopäivänä, jonka nimi oli Saksan yhtenäisyyden päivä (saks. Tag der Deutschen Einheit). Sen jälkeen, kun Saksat yhdistyivät lokakuussa 1990, on samannimistä juhlapäivää vietetty 3. lokakuuta. 
Pian kansannousun jälkeen annettiin lisäksi Länsi-Berliinissä Brandenburger Torilta länteen johtavalle puistokadulle, Charlottenburger Chausseelle uusi nimi Straße des 17. Juni.
Kuuluisa saksalainen runoilija Bertolt Brecht kuvasi runossaan kansannousun tapahtumia:
Kesäkuun 17. päivän kapinan jälkeen
kirjailijaliiton sihteeri jakoi 
Stalinalleella lentolehtisiä.
Niistä voitiin lukea, että kansa
oli menettänyt hallituksen luottamuksen, 
ja että ainoastaan työtahdin kaksinkertaistaminen 
saattaisi palauttaa sen.
Eikö olisi yksinkertaisempaa, 
että hallitus hajottaisi kansan
ja valitsisi tilalle uuden?
Scott Pilgrim vastaan maailma

Juoni

Scott Pilgrim on 22-vuotias vetelys, joka soittaa kavereidensa kanssa kellaribändissä. Hän tapaa Ramona Flowersin, unelmiensa tytön. Scott saa kuitenkin pian huomata, että uuden ihastuksen elämää kontrolloi seitsemän ilkeää exää, jotka tekevät mitä tahansa lopettaakseen tämän uuden suhteen. Scottin tullessa läheisemmäksi Ramonan kanssa hänen on kohdattava yhä häijymmiksi käyvät entiset heilat. Jos Scott aikoo voittaa todellisen rakkauden puolelleen, hänen on päihitettävä heidät kaikki ennen kuin peli on todella pelattu.
Heinrich Lübbe

Heinrich Lübbe (12. tammikuuta 1884 – 14. maaliskuuta 1940) oli saksalainen insinööri, joka suunnitteli Anthony Fokkerille ensimmäisen maailmansodan aikana lentokonekonekiväärin mekanismin (interrupter gear), jolla konekivääri voi ampua potkurin lapojen välistä. 
Vuonna 1921 Lübbe osti vararikkoon ajautuneen Friedrichshafenin laivaston telakan, joka oli valmistanut lentokoneita ensimmäisen maailmansodan aikana. Vuonna 1925 hän nimesi sen Arado Flugzeugwerkeksi. Kun Lübbe kieltäytyi liittymästä kansallissosialistiseen puolueeseen, yhtiö kansallistettiin vuonna 1936.