Tyydyttynyt rasvahappo

Saanti

Finravinto 2007 -tutkimuksen mukaan suomalaiset saavat tyydyttyneitä rasvahappoja keskimäärin: naiset 23 g/vrk ja miehet 32 g/vrk eli energiasta naiset 12 E% ja miehet 13 E%. Suomalaisten tyydyttyneet rasvahapot ovat peräisin pääosin ravintorasvoista ja maitotuotteista (maito, voi, juustot). Niitä saadaan liharuokien ja viljavalmisteiden mukana sekä levitteistä, kastikkeista ja viljavalmisteista.

Saantisuositukset

Suomalaisten ravitsemussuositusten 2014 mukaan tyydyttyneiden rasvahappojen osuus energiansaannista tulisi olla alle 10 prosenttia. Suomalaisten ravitsemussuositusten laatijan, ravitsemustieteen professorin Mikael Fogelholmin mukaan vaikka tyydyttyneellä rasvalla ei olekaan itsenäistä yhteyttä sydän- ja verisuonitauteihin, tyydyttyneen rasvan korvaaminen tyydyttymättömällä rasvalla on hyödyllistä, sillä kala- ja kasvirasvoja sisältävä ruokavalio pienentää kokonaiskuolleisuutta, sydäntautikuolleisuutta ja sydäntautien ilmaantuvuutta.

Tutkimuksia tyydyttyneestä rasvasta

Tyydyttyneen rasvan on uskottu vaikuttavan haitallisesti sydänterveyteen, ja sen käyttöä on siksi ravitsemussuosituksissa suositeltu vältettävän. Ruoka-aineiden ja sydäntautiriskin arvioinnissa on kuitenkin oleellista huomioida, mitä tyydyttyneen rasvan sijaan syödään. Tyydyttyneen rasvan korvaaminen hiilihydraateilla ei tutkimusten mukaan vähennä sydänsairausriskiä, mutta sen korvaaminen monityydyttymättömillä rasvoilla vähentää useiden tutkimusten mukaan riskiä. Transrasvan saanti puolestaan lisää sydänsairausriskiä.
Vuonna 2009 ja 2010 julkaistujen prospektiivisiin väestötutkimuksiin perustuvien meta-analyysien mukaan tyydyttyneen rasvan saannilla ei ole itsenäistä vaikutusta sydän- ja verisuonitautien ilmaantuvuuteen. Vuonna 2009, 2010 ja 2011 julkaistujen prospektiivisiin väestötutkimuksiin perustuvien meta-analyysien mukaan tyydyttyneiden rasvahappojen korvaaminen monityydyttymättömillä rasvahapoilla kuitenkin vähensi sydän- ja verisuonitautitapahtumia.
Britannian sydänsäätiön laatiman, vuonna 2014 Annals of Internal Medicine -julkaisussa julkaistun laajan meta-analyysin (joka sisälsi 72 erillistä tutkimusta ja yli puoli miljoonaa koehenkilöä) mukaan tyydyttynyttä rasvaa runsaasti nauttivilla ihmisillä ei sydänsairauksia esiinny tavallista enemmän. Myöskään tyydyttymättömien rasvojen käyttäminen ei katsauksen perusteella näyttänyt vähentävän sydänsairauksien riskiä, mutta jotkut tutkijat ovat asettaneet tämän johtopäätöksen kyseenalaiseksi aikaisempien katsausten tulosten ja tutkimuksen virheiden perusteella.
Ruokavalion rasvojen laadulla on havaittu olevan yhteys aivoterveyteen. Itä-Suomen yliopiston Marjo Eskelisen väitöstutkimuksen (2014) mukaan runsas tyydyttyneiden rasvahappojen saanti maitotuotteista ja leipärasvoista keski-iässä oli yhteydessä heikentyneeseen suoriutumiseen muistitesteissä sekä lisääntyneeseen lievän muistihäiriön riskiin myöhemmällä iällä.

Tutkimuksia maitorasvasta

Vuonna 2012 julkaistun tutkimuksen mukaan korkea maitorasvan tyydyttyneen rasvan saanti on yhteydessä vähentyneeseen sydäntautiriskiin, mutta korkea lihan tyydyttyneen rasvan saanti kasvaneeseen sydäntautiriskiin. Kasveista ja voista saadun tyydyttyneen rasvan saannilla ei havaittu yhteyttä sydäntautiriskiin.
Tutkimus viittaa siihen, että maitorasvan vaikutus terveyteen riippuu lehmän syömän ravinnon laadusta: laiduntavan ja tuoretta ruohoa syövän lehmän maidossa on konjugoitua linolihappoa, joka saattaa kumota kovien rasvojen haitallisen terveysvaikutuksen.