Keilaniemi

Keilaniemi (ruots. Kägeludden) on Kaakkois-Espoossa sijaitseva Otaniemen kaupunginosaan kuuluva alue.

Maantiede

Keilaniemi rajoittuu pohjoisessa Otaniemen yliopistoalueeseen, lännessä Tapiolan kaupunginosaan, idässä Espoon ja Helsingin erottavaan Keilalahteen ja etelässä Suomenlahteen. Matkaa Helsingin keskustaan on Länsiväylän moottoritietä pitkin noin kahdeksan kilometriä.
Keilalahtea täplittävät useat saaret ja luodot, kuten Fröknarna ja Leppäluoto.

Pääkonttorit

Keilaniemi tunnetaan erityisesti siellä sijaitsevista suuryritysten pääkonttoreista. Alueella on muun muassa Koneen, Fortumin ja Nesteen pääkonttorit sekä lukuisia pienempiä yrityksiä. Suuret pääkonttorirakennukset ovat alueen tunnusomaisia maamerkkejä. Alueen nousu yritysmaailman keskittymäksi alkoi 1976, jolloin sinne valmistui silloinen Nesteen, nykyisin Fortumin pääkonttori. 20-kerroksinen tornitalo on edelleenkin Suomen korkein toimistorakennus.

Historia

Keilaniemi kuuluu Otaniemen kaupunginosaan. Otaniemen keskiaikainen kylä, joka käsittää Keilaniemen, nykyisen Tapiolan ja Westendin, kuului aikoinaan Hagalundin kartanon alueisiin. Kartanon ovat aikoinaan omistaneet von Wrightit, von Numersit, Sinebrychoffit ja Grahnit.
Erityisen loistokasta aikaa kartanossa oli Sinebrychoffien omistuskausi 1860-luvulta 1920-luvulle. Kartano toimi perheen kesänviettopaikkana, mikä oli tuon ajan muoti-ilmiö. Kansa kaipasi turmeltumattomaan luontoon, ja höyrylaivaliikenteen ansiosta parantuneet kulkuyhteydet saivat varakkaat helsinkiläisperheet hankkimaan kesähuviloita maaseudun rauhasta, Helsingin lähistöltä.
Sinebrychoffit teettivät Hagalundissa mittavia korjaus- ja laajennustöitä. He muokkasivat siitä hyvin hoidetun mallitilan ja kiinnittivät huomiota myös maa- ja metsätalouteen. Sinebrychoffien hyväntekeväisyyttä ja työntekijöiden hyvää kohtelua arvostettiin, ja perhe tunnettiinkin ”Hagalundin hyvinä ihmisinä”. Hyvä maine johti siihen, että kansalaissodan aikaan isäntäväkeä ei muiden tapaan häiritty.
Kun Jorvaksentie valmistui 1937, kulkuyhteys Helsinkiin parani oleellisesti, mikä sai asunnontarvitsijoiden huomion kääntymään harvaanasuttuun Etelä-Espooseen, joka oli aikaisemmin ollut pääasiassa vesiyhteyksien varassa. Kartanon senhetkinen omistaja Arne Grahn myi maita kaavoitetuksi tonttimaaksi, ja 1930–1950-luvuilla kartanon maille nousivat Westendin huvilakaupunki, Tapiolan puutarhakaupunki sekä Teknillinen korkeakoulu ja Otaniemen tiedeyhteisö.

Alueen kehittäminen

Keilaniemen alue on mukana Tekesin rahoittamassa Energizing Urban Ecosystems (EUE) -tutkimushankkeessa, jossa pyritään kehittämään tulevaisuuden kaupunkiekosysteemejä kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti. T3-alueesta, johon kuuluu Otaniemi, Keilaniemi ja Tapiola, on tarkoitus tehdä ainutlaatuinen yliopistojen, yritysten sekä julkisen ja kolmannen sektorin toiminta- ja kehitysympäristö. Hankkeen koordinaattorina toimii RYM Oy. Mukana ovat lisäksi muun muassa SRV, Fortum, Kemira, Kone, Espoon kaupunki ja Helsingin seudun ympäristöpalvelut (HSY). Tutkimuslaitoksina toimivat Aalto-yliopiston eri yksiköt ja Suomen ympäristökeskus SYKE.

Liikenneyhteydet

Keilaniemi sijaitsee Länsiväylän ja Kehä I:n risteyskohdassa. Alue sijaitsee marraskuussa 2017 valmistuneen Länsimetron varrella ja aluetta palvelee Keilaniemen metroasema. Alueelle pääsee myös kaikilla Länsiväylää pitkin kulkevilla busseilla. Alueelta on bussiyhteys myös Leppävaaran kautta Länsi-Vantaalle.
Pikaraitiotie Raide-Jokerin pääteasema rakennetaan Keilaniemeen. Raide-Jokerin rakentaminen aloitettiin vuonna 2019 ja liikennöinnin on tarkoitus alkaa vuonna 2024.
Keilalahdessa on pienvenesatama.