google/wiki40b huggingface dataset:
Ruskamittari

Koko ja ulkonäkö

Koiras on keltainen, jokseenkin kookas, mutta hento perhonen. Etusiipien pohjaväri on lämpimän keltainen ja ruskehtavien pisteiden kirjomat. Siipien poikki kulkee kaksi suoraa, ruskeaa, vaihtelevasti erottuvaa poikkiviirua, joista ulompi tekee siiven etureunan puolella jyrkän porrasmaisen mutkan ulospäin. Ulomman poikkiviirun ja siiven ulkoreunan välissä on rivi epämääräisiä täpliä, jotka värimuodolla f. fasciata muodostavat yhtenäisen ruskean vyön. Siiven ulkoreuna on kaareva. Takasiivet ovat kellertävän valkoiset ja niissä erottuu kahden ruskean poikkiviirun lisäksi keskitäplä. Perhonen lepää leveässä, kolmiomaisessa asennossa. Siipiväli on 33–42 mm.
Naaras on monien loppuvuoden mittarilajien tapaan hyvin lyhytsiipinen ja lentokyvytön. Naarasperhosen ruumis ja siiventyngät ovat ruskeat ja takasuumiissa on mustia täpliä. Raajat ovat pitkät, ja niiden nivelkohdat ovat valkoiset. Naaras on noin 11 mm pitkä.
Lajilta tunnetaan harvinainen, siiviltään yksivärisen violetinruskea värimuoto f. fumipennaria.
Erikoisen ulkonäkönsä ja lentoaikansa vuoksi ruskamittarin voi sekoittaa vain läheistä sukua olevaan pakkasmittariin (Erannis defoliaria).

Levinneisyys ja lentoaika

Ruskamittari on pääasiassa eurooppalainen laji, jonka levinneisyys ulottuu läntisestä Euroopasta Lähi-itään ja Kaukasukselle. Suomessa ruskamittaria tavataan vain eteläisessä Suomessa sekä länsirannikkoa pitkin pohjoiseen suunnilleen Vaasan korkeudelle saakka. Lajille on jonkin varran vaellustaipumusta, ja siitä onkin lisäksi muutama yksittäinen havainto pohjoisempana. Lajin yleisyys vaihtelee vuosittain huomattavan paljon. Perhoset aloittavat lennon syys-lokakuun vaihteessa ja lento jatkuu marraskuulle.

Elinympäristö ja elintavat

Kaikenlaisissa elinympäristöissä viihtyvä laji. Koiraat lentävät öisin etsimässä puiden rungoilla odottavia naaraita. Sopivalla paikalla laji voi olla varsin runsaslukuinen. Koiras lentää valolle. Täysikasvuinen toukka koteloituu maahan. Muna talvehtii.

Ravintokasvi

Toukka syö monia eri lehtipuita ja -pensaita.
Dakotan territorio

Dakotan territorio (engl. Dakota Territory) oli Yhdysvaltain hallinnollinen territorio vuosina 1861–1889. Se kattoi nykyiset Etelä- ja Pohjois-Dakotan osavaltiot sekä osia Wyomingin ja Montanan osavaltioista.
Territorion alue ei kuulunut vuosina 1858–1861 mihinkään Yhdysvaltain hallinnollisen territorion tai osavaltion alaisuuteen. Tämän vuoksi 2. maaliskuuta 1861 alueelle luotiin uusi territorio presidentti James Buchananin päätöksellä. Territorio lakkautettiin presidentti Benjamin Harrisonin päätöksellä 2. marraskuuta 1889, kun siihen kuuluneet alueet jaettiin nykyisiin osavaltioihin.
Klusiili

Klusiili on äänne, joka syntyy, kun ilmavirta ensin pysäytetään ääntöväylässä ja sitten annetaan sen purkautua äkillisesti. Englannin kielestä lainattua nimitystä plosiivi käytetään suomessa vain harvoin. Klusiilin ääntymiseen voi liittyä aspiraatiota.
Klusiilit voivat olla soinnillisia tai soinnittomia. Tavallisimmat soinnittomat klusiilit ovat velaariklusiili [k], alveolaarinen klusiili [t] ja bilabiaalinen klusiili [p]. Niitä vastaavat soinnilliset klusiilit ovat [ɡ], [d] ja [b]. Lisäksi monissa kielissä esiintyy glottaaliklusiili [ʔ]. Muitakin klusiileja on olemassa.
Suomen kielen foneemijärjestelmässä klusiileja ovat /k/, /t/, /d/, /p/ ja glottaaliklusiili. Lisäksi lainattuina muista kielistä suomessa esiintyy sekä /g/ että /b/.
Pampabulldoggi

Ulkonäkö

Ihannekorkeus on 48-58 cm ja paino 35–45 kg. Kaikki värit sallitaan.

Alkuperä

Pampabulldoggi on äärimmäisen vanha työkoira. Se polveutuu muinaisesta, vanhantyyppisestä englanninbulldoggista, jonka eurooppalaiset maahanmuuttajat toivat Brasiliaan 16. vuosisadalla.
Kaitajärvi (Virrat, Keihäs)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,4 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Pirttijärven valuma-alueeseen (35.414) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,6 metriä mpy.
Shakkiolympialaiset 1939

Järjestyksessään kahdeksannet shakkiolympialaiset pidettiin 24. elokuuta – 19. syyskuuta vuonna 1939 Buenos Airesissa, Argentiinassa.
Koska olympialaisiin osallistui yhteensä 27, päätettiin pitää ensin alkukarsinnat, ja sen jälkeen pelata finaalit kahdessa lohkossa.
Kisojen finaalit alkoivat 1. syyskuuta, samana päivän alkoi myös toinen maailmansota. Tämä aiheutti hämmennystä etenkin eurooppalaisissa joukkueissa, minkä seurauksena useita pelaajia vetäytyi kisoista. Englannin joukkue vetäytyi kokonaan. Järjestäjät kokoontuivat kaikkien joukkueiden kapteenien kanssa pohtimaan, miten kisoille käy. Kisoja päätettiin jatkaa loppuun saakka.
Koska osa maista oli sodassa keskenään, niiden pelaajat kieltäytyivät pelaamasta keskenään. Useita otteluita sovittiin tasapeliksi tuloksella 2-2. Näihin kuuluivat muun muassa Ranska-Saksa ja Puola-Saksa.

Henkilökohtaiset palkinnot

Henkilökohtaiset palkinnot jaettiin molemmissa finaaleissa. Vain finaalien suoritukset laskettiin mukaan. Palkinnot on lueteltu alkaen pöydältä yksi.

Muuta

Sodan takia useat pelaajat jäivät vakituisesti Argentiinaan. Heihin kuuluivat muun muassa: Miguel Najdorf, Paulino Frydman, Gideon Stahlberg, Erich Eliskases, Paul Michel, Ludwig Engels, Albert Becker, Heinrich Reinhardt, Jiří Pelikán, Karel Skalička, Markas Luckis, Movsas Feigins, Ilmar Raud, Moshe Czerniak, Meir Rauch, Victor Winz, Aristide Gromer, Franciszek Sulik, Adolf Seitz, Chris De Ronde, Zelman Kleinstein, Sonja Graf ja Paulette Schwartzmann.
Emma Normandialainen

Emma Normandialainen (n. 988 – 6. maaliskuuta 1052) oli Normandian herttuan Rikhard I Pelottoman tytär tämän toisesta avioliitosta Gunnoran kanssa ja kahden Englannin kuninkaan aviopuoliso. Emma oli aluksi naimisissa Englantia hallinneen Ethelred II Neuvottoman kanssa vuodet 1002–1016 ja tämän kuoltua tanskalaisen Knuut Suuren kanssa (1017–1035), joka Englannin lisäksi hallitsi myös Tanskaa ja Norjaa. 
Emman ja Ethelredin poika, Edvard Tunnustaja, hallitsi Englannin kuninkaana, samoin Knuutin ja Emman poika Knuut III Hardeknut. Myös hänen kahdesta poikapuolestaan tuli Englannin kuninkaita.
Onni Toivanen

Ura

Toivanen on Saimaan Pallon kasvatti. Hän kuului joukkueen B-nuorten kapteenistoon kaudella 2010–2011. Kaudella 2012–2013 Toivanen toimi SaiPan A-nuorten kapteenina.
Toukokuussa 2013 Toivanen solmi kaksivuotisen SM-liigasopimuksen SaiPan kanssa. Hän teki liigadebyyttinsä 22. marraskuuta 2013 vieraissa Pelicansia vastaan. Kaikkiaan Toivanen pelasi kauden 2013–2014 aikana 12 SM-liigaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän pelasi miesten pelejä myös vuodenvaihteessa kaksi ottelua lainalla Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhossa.
Kaudella 2014–2015 Toivanen pelasi SaiPassa sekä kaksi runkosarja- että Mestarien liigan ottelua. Hän pelasi lisäksi miesten pelejä myös lainalla Mestis-joukkue KeuPa HT:ssä ja Suomi-sarjajoukkue Imatran Ketterässä. Siirtotakarajalla helmikuussa 2015 Toivonen kiinnitettiin loppukaudeksi KeuPan vahvuuteen. Kaudeksi 2015–2016 Toivanen hän vuoden mittaisella sopimuksella Ketterään. Toivanen oli joukkueen paras maalintekijä 14 osumallaan. Hän voitti kauden päätteeksi Suomi-sarjan hopeaa. Kauden 2016–2017 päätteeksi Toivanen voitti Suomi-sarjan mestaruuden.
Kevään 2017 Mestiksen karsintojen päätteeksi Ketterä jäi ilman sarjanousua, mutta joukkue nostettiin sarjaan kuitenkin toukokuussa, kun Kajaanin Hokki jäi ilman Mestis-lisenssiä. Toivonen jatkoi Ketterässä myös kaudella 2017–2018, kunnes joulukuussa 2017 hän päätti lopettaa pelaajauransa ja keskittyä jatkossa opiskeluun.
Alue

Alue on maanpinnan määräosa, joka jonkin tai joidenkin ominaisuuksien perusteella eroaa ympäristöstään. Alueen erottavat ominaisuudet ovat joko luonnonoloihin tai kulttuuriin liittyviä tekijöitä. Alueita voidaan rajata joko yhden ominaisuuden perusteella, analyyttinen alue, tai usean eri ominaisuuden perusteella, synteettinen alue. Maantiede, aluetiede ja geoinformatiikka ovat esimerkkejä alueita tutkivista tieteistä.
Maantieteilijä J. G. Granö esitti Puhdas maantiede -teoksessaan, että on ensisijaisesti etsittävä yhtenäisiä alueita, eikä mahdollisimman jyrkkiä rajoja. Alueiden välillä voi olla selkeä raja, kuten valtiolla, tai niiden välillä voi olla vaihettumisvyöhyke, esimerkiksi boreaalisen metsän muuttuessa vähitellen tundraksi. Alueet voivat esiintyä myös kenttinä, joilla on arvo kaikkialla maailmassa, kuten ilmastolla lämpötilan tai ilmanpaineen suhteen. Alueet voidaan siis jakaa jatkuviin ja epäjatkuviin alueisiin. 
Yleensä alue on keskikokoinen osa maata tai vettä, joka on pienempi kuin kokonaiset maantieteelliset kiinnostuksen kohteet kuten valtio tai vuoristo. Alue on kokoelma pienempiä yksiköitä, kuten "Uuden Englannin osavaltiot" tai osa suurempaa kokonaisuutta, kuten "Yhdysvaltain Uuden Englannin alue".
Alueet jaetaan maantieteessä hallinnollisiin, homogeenisiin, toiminnallisiin ja miellealueisiin. Fyysisessä maantieteessä, ekologiassa, eliömaantieteessä, eläinmaantieteessä ja ympäristömaantieteessä alueet perustuvat luonnollisiin seikkoihin kuten biotooppeihin, biomeihin, vesistöihin, vuoristoihin ja maalajeihin. Kulttuurimaantietessä alueet määrittää ihmisen toiminta ja muut inhimilliset tekijät, kuten elinkeinot, kieli, uskonto tai paikallinen kulttuuri ja traditiot, tai ne ovat kokonaan ihmisen rajaamia esimerkiksi hallinnollisesti, kuten kunnat ja valtiot. Alueeksi luetaan myös ihmisen mielessään muodostamat käsitykset alueista, miellealueet eli mentaalikartat.
Sakari Knuuttila

Eero Sakari Knuuttila (s. 5. huhtikuuta 1930 Hamina) on suomalainen kansanedustaja. Hän toimi kansanedustajana neljännesvuosisadan vuosina 1966–1991. Knuuttila valmistui insinööriksi Tampereen teknillisestä opistosta 1953 ja työskenteli sen jälkeen tiesuunnitteluinsinöörinä. Knuuttila oli kansanedustajana Keski-Suomen vaalipiiristä. Hän istui myös Jyväskylän kaupunginvaltuustossa vuosina 1965–2004 ja sai valtiopäiväneuvoksen arvon vuonna 1990.
Kansanedustajana Knuuttila oli erityisen kiinnostunut täystyöllisyydestä, liikennekysymyksistä ja verotuksesta. Hän ajoi vuonna 1969–1972 läpi perustuslain muutoksen, jonka mukaan Suomen kansalaisella on oikeus työhön, perusoikeudeksi (valtiovallan asiana on tarvittaessa järjestää Suomen kansalaiselle mahdollisuus tehdä työtä, mikäli laissa ei ole toisin säädetty).
Urho Kekkosen valitsemista poikkeuslailla vuonna 1973 Knuuttila ei hyväksynyt sellaisenaan, vaan ehdotti että poikkeusaikaa olisi vain 3 vuotta. Tämä herätti paheksuntaa Kekkosen laajan kannattajajoukon keskuudessa, ja Knuuttila joutui selittämään esitystään myös kahden kesken Kekkoselle.
Knuuttila oli 1980-luvulla eduskunnan pankkivaliokunnan puheenjohtaja. Muistelmissaan hän kritisoi 1980-luvun rahapolitiikkaa siitä, että Suomi vapautti rahamarkkinat ilman, että asiaa olisi käsitelty eduskunnassa. Esimerkiksi valuuttasäännöstelyn lopettaminen oli päätetty 1986 vain virkamiesten kesken, ja lopulta ajauduttiin pankkikriisiin. Valittaessa SDP:n ehdokasta vuoden 1994 presidentinvaaliin Knuuttila oli yhtenä ehdokkaana. Pääehdokkaat olivat Martti Ahtisaari ja Kalevi Sorsa.
Onnellinen laakso

Onnellinen laakso (engl. Tralla La) on Carl Barksin käsikirjoittama ja piirtämä sarjakuvatarina vuodelta 1953. Se julkaistiin alun perin Uncle Scrooge -lehden numerossa 6 vuonna 1954. Suomessa tarina nähtiin ensimmäistä kertaa Aku Ankka -lehden numeroissa 3-5/1978.
Don Rosa on tehnyt Onnelliselle laaksolle jatko-osan nimeltä Takaisin Xanaduun (Return to Xanadu, 1991).

Juoni

Roope Ankka saa hermoromahduksen raha-asioidensa vuoksi. Hän matkustaa yhdessä Akun sekä Tupun, Hupun ja Lupun kanssa Himalajalla sijaitsevaan ulkomaailmalta eristäytyneeseen kaupunkiin nimeltä Tralla La, jossa ei tunneta rahaa. Tralla Lan elämä kuitenkin häiriintyy, kun kaupunkilaiset ryhtyvät kilvan keräilemään ankkojen mukanaan tuomia pullonkorkkeja. Lopettaakseen kaupunkilaisten keskinäisen kilpailun Roope tilaa kaupunkiin miljardi pullonkorkkia lentokoneesta pudotettuna, mutta tällöin koko Tralla La on lähellä hautautua korkkeihin.

Arvioita

Katja Kontturi arvioi väitöskirjassaan, että Barks halusi tarinallaan kritisoida modernia yhteiskuntaa. Utopistisessa Tralla Lassa eletään onnellisina vaihtotaloudessa, kunnes laaksoon tunkeutuvat ankat sekoittavat laakson elämän tuomalla sinne rahaan vertautuvia pullonkorkkeja.
Toni Lato

Seurajoukkueura

Lato on Valencian junioriakatemian kasvatti. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa seuran reservijoukkueessa 29. maaliskuuta 2014 kotikentällä Elchen reservijoukkuetta vastaan.
25. kesäkuuta 2015 Lato allekirjoitti uuden sopimuksen seuran kanssa, joka oli pituudeltaan viisivuotinen. 6. tammikuuta 2016 hänet oltiin nostettu ensimmäistä kertaa seuran edustusjoukkueen miehistöön Copa del Reyn otteluun Granadaa vastaan. Ensiesiintyminen jäi kuitenkin vielä tekemättä.
Lato teki ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa lopulta 25. helmikuuta 2016 Eurooppa-liigan ottelussa itävaltalaista Rapid Wienia, kun hänet vaihdettiin kentälle ottelun toiselle puoliajalle. Ensimmäisen ottelunsa maan pääsarjassa Primera Divisiónissa, hän pelasi 9. tammikuuta 2017 ottelussa Osasunaa vastaan.
Rieska

Rieska on ohutta, nostattamatonta leipää, joka tehdään ilman hiivaa tai hapatusta ohrasta, kaurasta tai perunasta, joihin yleensä lisätään vehnää sitkon aikaansaamiseksi.
Eri maakunnissa on erilaisia rieskoja ja monet pitävät oman alueensa rieskaa ainoana oikeana. Pohjois-Pohjanmaalla rannikon ja sisämaan rieskat ovat erilaisia. Rieska-sanalla tarkoitetaan hyvin erilaisia leipiä, myös hapatettuja: esimerkiksi Kaakkois-Suomessa rieska on ohra- ja vehnäjauhosta, vedestä ja piimästä leivottu, paksu hiivaleipä. Etelä-Karjalassa happamattoman ohraleivän nimitys on vastaavasti kovaohranen tai kovaotranen ja ohuen perunakakkaran nimi taas on leposka tai lepuska. Laajemmin tunnettu tällainen hapanleipä on esimerkiksi Joutsenon rieska. Etelä-Karjalassa tunnetaan myös tattaririeska, jossa hapantaikinan jauhot ovat tattaria. Muualla Itä-Suomessa, kuten Kainuussa, Savossa ja Pohjois-Karjalassa happamatonta ohrarieskaa sanotaan nyrkkirieskaksi. Eteläsavolaisten käsitys rieskasta on ohra- tai tattarisuurimoista ja piimästä tehty leipä, jonka taikinaa turvotetaan yön yli ennen paistamista, ja joka tarjoillaan munavoin kanssa.
Lapissa rieskaksi on kutsuttu myös eräänlaista veripalttua.

Tunnbröd (Ruotsi)

Ruotsissa rieska tunnetaan nimellä tunnbröd. Sitä saa sekä pehmeänä että kovana (kuivattuna). Tunnbrödiä leivotaan vehnä-, ruis- tai ohrajauhosta. Nostatusaineena käytetään leivinhiivaa tai hirvensarvisuolaa. Taikina kaulitaan ohueksi. Ruutukaulimella taikinan pinnasta tulee koristeellinen. Paistetaan perinteisesti puulämmitteisessä leivinuunissa, mutta tavallinenkin sähköleivinuuni käy.
Tunnbrödin katsotaan olevan hapansilakan välttämätön lisuke. Se soveltuu myös muiden ruokien, kuten kaalikääryleitten lisukkeeksi. Ruokalaji "bryta" syntyy kun kovaa tunnbrödiä murennetaan syvään lautaseen ja päälle kaadetaan maitoa. Nautitaan mieluiten vastakeitetyn puolukkahillon kera. Ruotsalainen ruokalaji "dopp i gryta" valmistuu hetkessä. Vierreleipäviipaleiden annetaan imeytyä uunipaistin liemessä. Norlannissa ruokalajia kutsutaan nimellä 'blöta' ja siellä liemeen kastetaan tunnbrödpaloja.
Ruotsalaisissa nakkikioskeissa tunnbrödin päälle laitetaan perunasosetta, pari nakkia, rapusalaattia ja höystetään ketsupilla, sinapilla ja sipulilla. Lopuksi annos "Tunnbrödsrulle" kääritään rullalle. Jämtlandissa annoksen nimi on "Mjukstut" ja siinä on voita tai meesjuustolevitettä sekä leikkelettä. Kotonatehdyissä annoksissa täytteenä voi käyttää poronkäristettä, lohta, hapansilakkaa jne.

Lefse (Norja)

Norjalainen lefse on osin sukua rieskalle, ja sillä nimellä laji on levinnyt myös Amerikan pohjoismaisten siirtolaisten pariin.
Senegalin presidentti

Senegalin presidentti on Senegalin valtionpäämies.  Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla seitsemänvuotiselle toimikaudelle, ellei kukaan saa absoluuttista enemmistöä järjestetään toinen kierros. Sama henkilö voidaan valita korkeintaan kahdelle perättäiselle kaudelle.
Hi5

Hi5 on internetsivusto, jonka on perustanut Ramu Yalamanchi vuonna 2003. Hi5:ssä käyttäjät tekevät oman profiilin, jossa voi kertoa tietoja itsestään, kuten iän ja kotikaupungin sekä mielenkiinnon kohteita. Käyttäjä voi ladata kuvia ja tehdä kokonaisia kuva-albumeja sekä laittaa mp3-soittimen profiilisivulleen. Hi5:een voi ladata omia videoita ja katsella toisten videoita.
Antikapitalismi

Antikapitalismi kuvaa kapitalismia vastustavia liikkeitä, ideoita ja asenteita. Termin tiukimman määrittelyn mukaan antikapitalistit pyrkivät korvaamaan kapitalismin toisella järjestelmällä.
On myös olemassa osin antikapitalistisia näkemyksiä, jotka pyrkivät korvaamaan vain osan kapitalistisesta järjestelmästä

Anarkismi

Anarkistit vaativat valtion täydellistä lakkauttamista ja useat anarkistit vastustavat kapitalismia, koska he katsovat sen pyrkivän hallitsemaan yksilöitä sosiaalisesti (vaurauden epätasaisen jakautumisen myötä) ja pakottamalla hierarkiaan. Jotkin anarkismin muodot vastustavat kapitalismia kokonaisuudessaan, mutta tukevat joitain tiettyjä elementtejä kuten markkinoita ja jotkut jopa yksityisomistusta.

Konservatismi ja traditionalismi

Osa konservatisteista ei pidä vapaasta kapitalismista. Erityisesti Manner-Euroopassa useat konservatistit suhtautuvat varauksellisesti kapitalismin vaikutukseen kulttuuriin ja tapoihin. Ranskan suuren vallankumouksen konservatiivinen oppositio ja individualistisen liberalismin kehittyminen poliittisina teorioina ja sosiaalisina käytäntöinä pyrki säilyttämään perinteiset sosiaaliset hierarkiat, käytännöt ja instituutiot.
Paleokonservatismi ja muut traditionalistiset ideologiat vastustavat usein kapitalistista etiikkaa yhteiskunnan sosiaalisia traditioita rappeuttavina. Jotkin näkemyksistä muistuttavat uskonnollisen kommunismin vastaavia.

Ekofeminismi

Ekofeministit kritisoivat kapitalismin pyrkimyksiä määritellä maailma ihmisten hyödynnettävissä olevina resursseina. He myös katsovat sen lähtökohtaisesti heikentävän ihmisten välisiä suhteita. Ekofeministit näkevät kapitalismin patriarkaalisena rakenteena, joka rakentuu ”luonnon, naisten ja muiden ihmisten kolonisaatiolle”.

Näkemyksiä

Vasemmistoliiton europarlamentaarikko Esko Seppänen on todennut, että ”Yhdysvallat on kapitalismin isänmaa, jossa raha on äidinkieli. Hallitseva ideologia on rahan totalitarismi ja talous toimii kuin markkinoiden diktatuuri”. George Bernard Shaw kuvailee 1800-luvun Englantia termillä laissez-faire. Shawn mukaan laissez-fairen aikana työntekijöitä kohdeltiin epäoikeudenmukaisesti.
Kalliojärvi (Ruovesi, Pohtio)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Mutiojan valuma-alueeseen (35.413) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,8 metriä mpy.
Eemil Partanen

Juho Eemil (J. E.) Partanen (28. marraskuuta 1906 Sotkamo – 7. huhtikuuta 1996 Sotkamo) oli agrologi ja Maalaisliiton–Keskustapuolueen kansanedustaja ja ministeri.
Partasen vanhemmat olivat pienviljelijä Kusti Partanen ja Anna Kustaava o.s. Hiljanen. Hän kävi kansakoulun ja suoritti maamieskoulun 1934 ja pienviljelysneuvojaopiston 1937. Partanen työskenteli aluksi uitto-, rakennus- ja maatyöläisenä ja sen jälkeen Itä-Karjalan maanviljelysseuran maatalousneuvojana Ruskealassa 1938–1940, Kajaanin maanviljelysseuran pika-asutusneuvojana Sotkamossa 1940–1945 ja maatalous- ja asutusneuvojana 1945–1952. Sotavuosina hän oli työvoimapäällikkönä Ruskealassa 1939–1940 ja Sotkamossa 1941–1950.
Partanen oli maalaisliiton kansanedustajana 1954–1965 ja keskustapuolueen kansanedustajana 1965–1972 edustaen Oulun läänin vaalipiiriä. Hän toimi II sosiaali- ja terveysministerinä Koiviston I hallituksessa 1968–1970. Partanen oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Kunnallispolitiikassa hän oli mukana Sotkamon kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja kunnanhallituksen jäsenenä. Partanen oli Maalaisliiton–Keskustapuolueen keskushallituksen jäsen ja Keskustapuolueen Kainuun piirijärjestön puheenjohtaja.
Partanen oli naimisissa Helvi Maria Mustosen kanssa 1939–1940. Jäätyään leskeksi hän meni uusiin naimisiin Taimi Edit Lempiäisen kanssa 1940. Liitosta syntyi kuusi lasta.
Partanen sai kunnallisneuvoksen arvonimen 1970.
Charles-Valentin Alkan

Charles-Valentin Alkan (30. marraskuuta 1813 Pariisi – 29. maaliskuuta 1888) oli ranskalainen säveltäjä ja pianisti.
Alkan syntyi Pariisissa juutalaiseen perheeseen. Hänen isänsä toimi musiikinopettajana. Alkan eli lähes koko elämänsä syntymäkaupungissaan. Hän teki vuosina 1833–1834 yhden konserttikiertueen Englannissa ja vieraili 1840-luvulla kerran Metzissä. 
Alkan pääsi 6-vuotiaana Pariisin konservatorioon opiskelemaan pianon ja urkujen soittoa. Hänen ensimmäiset sävellyksensä julkaistiin vuonna 1828. Opiskeltuaan Alkan aloitti uransa pianistina ja pianonsoiton opettajana. Franz Liszt sanoi, että Alkan oli teknisesti paras pianisti, jonka hän oli koskaan nähnyt. Myöhemmällä iällään Alkan keskittyi säveltämiseen. Hän erikoistui säveltämään musiikkia jalkiolliselle pianolle. 1850-luvun jälkeen hän esiintyi enää harvoin. Hän kuoli vuonna 1888. Kuolinsyyn uskottiin pitkään olleen kirjahyllyn kaatuminen hänen päälleen, mutta asiasta ei ole täyttä varmuutta.
Alkanilla oli yksi avioliiton ulkopuolella syntynyt lapsi, pianisti Elie-Miriam Delaborde (1839–1913).