google/wiki40b huggingface dataset:
Männiku järv

Maantietoa

Tekojärvi on syntynyt etelään vievän rautatien ja Männiku raban väliin saman nimisen kylän pohjoispuolelle. Järvi on 3,9 kilometriä pitkä ja se on levimmillään 700 metriä levä. Järven pinta-ala on 105 hehtaaria ja siinä on kaksi saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 0,4 hehtaaria. Suurempi saarista on 120 metriä pitkä. Järvi on kaksialtainen. Eteläinen allas on 1,8 kilometriä ja pohjoinen allas 2,9 kilometriä pitkä. Altaita yhdistää 40 metriä leveä salmi. Pohjoisaltaan rinnalle on kaivettu kilometrin pitkä ja 260 metriä leveä allas, jonka erottaa pohjoisaltaasta kapea tiepenger. Järven valuma-alueen laajuus on 13,0 neliökilometriä, vaikka järvellä ei kartan mukaan näyttäisi olevan tulo-ojia eikä laskuojaa. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5 metriä ja suurin syvyys 9 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00360 kuutiokilometriä eli 3,60 miljoonaa m³. Järven rantaviivan pituus on 9,3 kilometriä ja järven rannat ovat hiekkaa. Järven koillispuolella noin 130 metriä leveän kannaksen takana on toinen tekojärvi Raku järv, joka on myös syntynyt hiekanotossa.

Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (vir. keskmise karedusega kihistunud veega järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (vir. kalgiveeline eutroofne tai kalgiveeline rohketoiteline, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat niin korkeat, että järvi on rehevöitynyt.
Cane toccatore

Ulkonäkö

Koira on ulkonäöltään susimainen, 50-55 cm korkea ja painaa 20-25 kg. Sen tuntomerkkeihin kuuluvat pystyt korvat, susimainen pää ja leikkaava purenta. Karvapeitteen pohjavilla on tiheää ja väritys harmaa, ruskea, musta tai leoparditäplikäs.

Luonne ja käyttäytyminen

Koira on äärimmäisen ketterä, nopea, voimakas ja hyvin sisukas. Se voi työskennellä aamusta illankoittoon ja on aina menossa. Se on hyvin älykäs ja valpas koira, joka kykenee vaativaan työhön. Se on reviiritietoinen ja sillä on luonnollinen vartiovietti ollen kuitenkin rakastava perhettään kohtaan ja siitä saakin loistavan perhekoiran. Se voi työskennellä kaikissa ilmastoissa ja on hyvin taloudellinen.

Alkuperä

Rodun nimi johtuu siitä että se näykkii karjan kannuksia saadakseen sen liikkeelle. Se jalostettiin työskentelyominaisuuksia silmällä pitäen. Siinä on jonkin verran suden perimää, sillä kesyt toccatoret ovat joutuneet toisinaan tekemisiin villien susien kanssa. Italianpaimenkoira jalostettiin cane toccatoren ja abruzzinmastiffin risteytyksestä.
Heikki Nurmi

Heikki Nurmi (2. kesäkuuta 1894 Kuortane – 15. joulukuuta 1953) oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajana.

Perhe ja koulutus

Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Kalle Nurmi ja Sanna Hakola. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Saimi Sylvi Emilia Peltoniemen kanssa. Hän kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti keskikoulukurssin Iin yhteiskoulussa vuonna 1930. Hän suoritti armeijan upseerien täydennyskurssin vuonna 1924 ja tykistö- ja tiedonantokurssin vuonna 1926 sekä taktiikan soveltamiskurssin vuonna 1927. Komppanianpäällikkökurssin hän suoritti vuonna 1933 Suojeluskuntain päällystökoulussa ja Kapteenikurssin Taistelukoulussa vuonna 1937.

Jääkärikausi

Nurmi työskenteli maanviljelijänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 5. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Käymissään taisteluissa hän haavoittui Misse-joella 3. elokuuta 1916.

Sisällissodan jälkeinen aika

Nurmi palveli sisällissodan jälkeen 6. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona 6:ssa, josta muodostettiin myöhemmin ensin Kajaanin sissipataljoona ja sitten Pohjanmaan jääkäripataljoona. Hän toimi pataljoonassa konekiväärikomppanian nuorempana upseerina ja hoiti konekiväärikomppanian päällikön tehtäviä 29. syyskuuta 1919 - 5. elokuuta 1920 ja 20. kesäkuuta - 4. heinäkuuta 1921 sekä 5. elokuuta 1921 - 21. maaliskuuta 1923 välisinä aikoina. Armeijasta hän erosi 21. maaliskuuta 1923 ja siirtyi suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin 1. huhtikuuta 1923 alkaen Etelä-Hämeen suojeluskuntapiirin VIII:n alueen ja 1. heinäkuuta 1928 alkaen IV alueen päälliköksi. Hän hoiti myös komennettuna X alueen päällikön tehtäviä 1. lokakuuta 1935 alkaen ja nimitettiin lopulta kyseiseen toimeen 5. joulukuuta 1935.

Talvi- ja jatkosota

Nurmi osallistui talvisotaan Riihimäen Ilmapuolustusaluekeskuksen päällikkönä ja jatkoi tehtävässä myös välirauhan aikana, kunnes hänet siirrettiin myöhemmin aluepäälliköksi Etelä-Hämeen suojeluskuntapiiriin. Jatkosodan puhjettua Nurmi nimitettiin Ilmavalvonta-aluekeskus 69:n päälliköksi. Ilmavalvontakeskuksesta hänet siirrettiin myöhemmin pataljoonan komentajaksi Jalkaväenkoulutuskeskus 3:een, josta hänet siirrettiin vuonna 1943 Jalkaväenkoulutuskeskus 22:een vanhemmaksi koulutusupseeriksi, jossa tehtävässä hän toimi sodan loppuun saakka, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta. Sotien jälkeen Nurmi työskenteli Oy Sako Ab:n huoltopäällikkönä vuoteen 1946 ja Riihimäen Saha Oy:n palveluksessa vuosina 1946–1949 ja Hämeen Palovakuutusyhtiön piiritarkastaja vuosina 1949–1953. Hänet haudattiin Riihimäelle.
Pihtipyrstökehrääjä

Koko ja ulkonäkö

Pihtipyrstökehrääjä koiras voi kasvaa 26–28 cm pitkäksi ja naaras on pienikokoisempi saavuttaen 20–23 cm:n pituuden. Koiras on yleisväritykseltään harmaanruskea ja värityksen tummuus vaihtelee alalajeittain. Niskassa on kanelinruskea juova, vatsa ja rinta ovat valkoiset. Pihtipyrstökehrääjän pyrstö on pitkä ja pyrstön reunan höyhenet ovat pidentyneet. Pyrstön reunojen höyhenet ja alaosa ovat valkoiset ja keskiosa ruskea tummin poikkijuovin. Naaras muistuttaa koirasta ulkonäöltään, mutta on yleisväritykseltään punaruskeampi. Pihtipyrstökehrääjänaaraan pyrstö ei ole aivan yhtä pitkä kuin koiraalla ja väriltään täysin ruskea. Naaraalla on siivissä heikko punaruskea juova.

Levinneisyys ja elintavat

Pihtipyrstökehrääjällä on 5 alalajia. Nimialalajia H. c. climacocerca tavataan Kolumbian, Perun ja Ecuadorin itäosista, Venezuelan eteläosaan ja Brasilian länsiosiin. Alalajeja H. c. canescens, H. c. intercedens ja H. c. pallidior tavataan ainoastaan Brasiliasta. H. c. schomburgki -alalaji elää Guyanassa, Surinamessa ja Ranskan Guianassa. Linnun elinympäristöä ovat alankomaiden metsät erityisesti jokien varsilla. Laji on yöaktiivinen ja saalistaa ravinnokseen lentäviä hyönteisiä. Laji pesii maassa ja jokien törmillä. Naars munii 1 tai 2 oliivinvihreää tummapilkullista munaa.
Joni Markkula

Nuoruusvuodet

Markkula aloitti lentopallon 10-vuotiaana Vaasan Kiiston junioreissa. 16-vuotiaana hän suuntasi Kuortaneen Urheilulukioon. Kuortaneella hän opiskeli ja harjoitteli maan parhaiden lukioikäisten lentopalloilijoiden parissa. Kuortaneella ollessa hän pelasi 2-sarjaa nuorten maajoukkueen mukana, sekä Vaasan Kiiston mukana 1-sarjaa.

SM-liiga

Tampereelle Markkula siirtyi 2001–2002 kaudeksi kun hän oli vasta 18-vuotias. Heti ensimmäisellä kaudellaan SM-liigassa Markkula pääsi juhlimaan Suomen mestaruutta. Markkula oli joukkueessa kakkospassarin roolissa, Sami Juvosen hoidellessa ykköspassarin hommia. Näin Markkula pystyi vielä keskittymään opiskeluunkin lentopallon pelaamisen ohessa. Seuraavalla kaudella Markkula sai kaulaansa ripustaa SM-hopean, jonka jälkeen Isku-Volleylle tuli yksi mitaliton kausi. Kaudella 2005 Isku-Volley voitti taas mitalin, tällä kertaa pronssin. Markkula oli vakiinnuttanut paikkansa joukkueen ykköspassarina.

Ammattilaiskentät

Saksassa pelaava Unterhaching hankki Markkulan riveihinsä 2006 kaudella. Markkula sai ensimmäisellä ulkomaan kaudellaan arvokasta ammattilaiskokemusta. Saksassa vuoden oltuaan hän lähti pelaamaan Espanjan pääsarjaan. Espanjassa Markkulan joukkue koki kuitenkin koko ajan loukkaantumisia. Markkula joutui pelaamaan jopa eri pelipaikoilla kaudella. Vaikea kausi Espanjassa päättyi kauden puolessa välissä kun joukkue päätti valita syntipukiksi Markkulan. Markkula joutui lähtemään seurasta ja tuli loppukaudeksi takaisin Suomeen pelaamaan, Mutalan Riennon riveihin.
Joensuussa Markkula pelasi hyvän ja ehjän loppukauden nostamalla joukkueen profiilia SM-liigassa kärkikahinoihin selvästi. Joensuu aiheutti muun muassa runkosarjan ylivoimaisesti voittaneelle Pielaveden Sammolle sen ainoan tappion runkosarjassa. 2007–2008 kaudeksi Markkula vaihtoi seuraa Vammalan Lentopalloon, jolla oli mitalipelit tavoitteena liigassa.
Markkula pelasi uransa parhainta lentopallo VaLePan väreissä kaudella 2007-2008. Hän johdatti joukkueen runkosarjassa seuran historian parhaimmalle sijalle, kolmanneksi. Sama tahti jatkui pudotuspeleissä ja Markkulan joukkue vei lopulta pronssia, joka oli seuran historian toinen. Markkula valittiin kauden aikana muun muassa kuukauden pelaajaksi lokakuussa.
Kaudeksi 2009-2010 Markkula siirtyi 1-sarjaan akaalaisen A-Volleyn riveihin. Markkula pelasi ilman sopimusta A-Volleysta, ja kun lentopalloliigasta Isku-Veikot tarjosi hänelle sitä, niin vaasalaislähtöinen passari siirtyi kesken kauden Isku-Veikkojen riveihin kauden loppuun kestäneellä sopimuksella.

Maajoukkue

Markkula kuuluu nykyään myös miesten maajoukkueen vahvuuteen. Ensimmäinen maaottelu oli hänellä kaudella 2005 Saksaa vastaan Euroopan Liigassa. Markkulalla on takanaan 14 A-maaottelua (4.9.2006) mennessä. Hän taistelee maajoukkueessa peliajasta sellaisten pelaajien kuin Mikko ja Antti Eskon sekä Simo-Pekka Ollin kanssa.
Michelle Monaghan

Yksityiselämä

Monaghan tapasi australialaisen taiteilija Peter Whiten vuonna 2000 ja he avioituivat New Yorkissa vuonna 2005. Heillä on vuonna 2008 syntynyt tytär Willow Katherine White ja vuonna 2013 syntynyt poika Tommy Francis White.
Foiniks (Agenorin poika)

Foiniks (muinaiskreikaksi Φοῖνιξ) oli kreikkalaisessa mytologiassa Agenorin ja Telefassan poika ja Kadmoksen, Kiliksin ja Europen veli. Toisen version mukaan Europe olisikin ollut Foiniksin tytär.
Zeuksen rakastuttua Europeen ja vietyä tämän mukanaan Kreetaan valkoisen härän hahmossa, tämän isä lähetti veljekset etsimään Europea kehottaen heitä olemaan palaamatta, kunnes he löytäisivät sisarensa. Kun etsintä ei tuottanut tulosta, nämä päättivät olla palaamatta kotiinsa. Foiniks asettui asumaan Syyrian rannikolle, ja maata kutsuttiin hänen mukaansa Foinikiaksi.
Erkki Alanen

Erkki Alanen eli nimimerkki Ekku (1942–2005) oli suomalaissyntyinen arkkitehti, pilapiirtäjä ja taiteilija, joka teki valtaosan urastaan Yhdysvalloissa. Hänen pilapiirroksiaan on ilmestynyt esimerkiksi lehdissä Penthouse, Playgirl, Suomen Kuvalehti ja The New York Times. Opiskeluaikoinaan hän oli teekkarilehti Äpyn päätoimittaja kolme kertaa. Vuonna 1977 hän kuvitti lastenkirjan The Turtles’ Picnic and Other Nonsense Stories.
Vuodesta 1971 alkaen Alanen toimi arkkitehtina Yhdysvaltain Ohiossa ja myös opetti arkkitehtuuria Ohio State Universityssä. Sitten Alanen alkoi etsiä uutta asuinpaikkaa, kierteli matkailuautollaan ympäri Pohjois-Amerikkaa ja päätyi lopulta perustamaan oman arkkitehtitoimiston San Franciscoon. Hän löysi vaimokseen Cathyn, The National Enquirer -lehden pilapiirroksista vastaavan toimittajan, jonka kanssa avioitui Helsingissä 1979. Cathyn ja kolmen lapsensa kanssa Erkki Alanen asui viimeiset parikymmentä vuottaan El Pasossa Texasissa. 
Erkki Alasen poika on kilpatanssija Mayo Alanen.
Kurt Schrader

Kurt Schrader (s. 19. lokakuuta 1951 Bridgeport, Connecticut) on yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko.
Schrader on ollut Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen Oregonin viidennestä vaalipiiristä 3. tammikuuta 2009 alkaen. Hän sai marraskuun 2008 vaaleissa noin 54 prosenttia äänistä ja päävastehdokas, republikaanien Mike Erickson noin 38 prosenttia. Hänen edeltäjänsä vaalipiirin edustajana oli puoluetoveri Darlene Hooley, joka toimi edustajainhuoneen jäsenenä vuosina 1997–2009. Schrader kuuluu edustajainhuoneen maatalousvaliokuntaan.
Schrader pyrki Oregonin edustajainhuoneeseen ensimmäisen kerran vuonna 1994, jolloin hän hävisi republikaaniehdokas Jerry Grishamille 38 äänen erolla. Hän oli uudelleen ehdolla vuonna 1996 ja voitti Paul Kraxburgerin. Schrader oli Oregonin edustajainhuoneen jäsen vaalipiiristä numero 23 vuosina 1997–2003 ja vuosina 2003–2008 hän oli osavaltion senaatin jäsen vaalipiiristä numero 20.
Schrader on siviiliammateiltaan eläinlääkäri ja maanviljelijä. Hän suoritti eläinlääketieteen tohtorin tutkinnon vuonna 1977 Illinois'n yliopistossa. Hän on suorittanut myös hallinnon Bachelor of Arts -tutkinnon, Cornellin yliopistossa vuonna 1973.
Schrader on naimisissa ja hänellä on vaimonsa Marthan kanssa viisi lasta. Kun Kurt Schrader tuli valituksi Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen, Martha Schraderista tuli hänen seuraajansa Oregonin osavaltion senaatissa.
Brylcreem

Brylcreem on miesten hiusrasva, jonka loi Chemico Works Birminghamissa, Englannissa. Brylcreem ja sen kilpailija Suave olivat suosiossa muiden hiusrasvojen ohella erityisesti 1950-luvulla. Hiusrasvat ovat ajoittain myöhemminkin olleet muodissa, kuten elokuvan Grease myötä vuonna 1978.
Tuotteella on paljon viitteitä elokuvissa ja tv-ohjelmissa.
Brylcreemiä markkinoi Yhdysvalloissa Combe Incorporated ja Euroopassa Sara Lee Corporation.
Norfolkinsaarenviherkaija

Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on noin 25 cm, ja sen höyhenpuku on pääosin vihreä. Uloimpien käsisulkien ulkohöyty on sinivioletti, otsa, päälaki sekä yläperän molemmilla puolilla olevat laikut ovat punaiset. Naaras on kooltaan hieman koirasta pienempi, sillä on punaista vähemmän päässä kuin koiraalla, ja sen nokka on kapeampi.

Esiintyminen

Norfolkinsaarenviherkaijat elävät vain Tasmaninmeressä sijaitsevalla Norfolkinsaarella ja sen kansallispuistossa sekä puiston lähiympäristössä. Se oli jo häviämässä, sillä vuoden 1994 laskennoissa tavattiin vain neljä pesivää naarasta ja kolmisenkymmentä koirasta. Suojelutoimien ansiosta kannan koko on nykyisin 200–300 yksilöä ja pesiviä pareja on vähintään kuusi.

Elinympäristö

Laji elää metsissä mutta vierailee puutarhoissa syömässä hedelmiä.

Lisääntyminen

Pesä on puun kolossa, tavallisimmin Nestegis apetala -lajin puussa. Naaras munii keskimäärin viisi munaa, joita se hautoo kolme viikkoa. Poikaset jättävät pesän kuuden tai seitsemän viikon ikäisinä ja itsenäistyvät kolmen-viiden viikon kuluttua. Pari pesii ainakin kaksi kertaa peräkkäin, joskus ne pesivät jopa neljä kertaa vuoden aikana.

Ravinto

Ruokavalio koostuu siemenistä, hedelmistä, kukista ja vihreistä lehdistä.
Paavo Pylkkänen

Paavo Pylkkänen (s. 1959) on suomalainen mielenfilosofi ja filosofian tohtori, joka toimii määräaikaisena teoreettisen filosofian yliopistonlehtorina ja kognitiotieteen filosofian dosenttina Helsingin yliopistossa. Hän on myös teoreettisen filosofian yliopistonlehtori Skövden korkeakoulussa Ruotsissa.
Pylkkäsen erikoisaloja ovat mielenfilosofia, mieli–ruumis-ongelma, kognitiotieteen perusteet, fysiikan filosofia, David Bohmin luonnonfilosofia ja kvanttiteorian perusteet. Hän väitteli vuonna 1992 Bohmin kvanttiteoriatulkinnan merkityksestä mielenfilosofialle ja kognitiotieteelle.
Second Reality

Second Reality on suomalaisen Future Crew'n tekemä demo vuoden 1993 Assembly-tapahtumaan, missä se sijoittui ensimmäiseksi PC demo -kompossa. Demoa pidetään yhtenä parhaimpana 1990-luvun alun PC-demona, ja se valittiin Slashdotissa kymmenen kaikkien aikojen parhaimman "hakkauksen" joukkoon ("Top 10 Hacks of All Time").
Second Realityssa toteutetut efektit ylittivät vuoden 1993 PC-laitteiston uskotun suorituskyvyn. Demo käytti ja paransi monia jo aiemmin (myös Future Crew'n) demoissa käytettyjä efektejä. Purple Motion ja Skaven sävelsivät Scream Tracker 3:a käyttäen demoon soundtrackin. Musiikin yhdenaikaisuutta efektien kanssa pidettiin tuolloin hyvin vaikuttavana.
Second Realityn suorittaminen nykyaikaisilla tietokoneilla onnistuu varmimmin DOSBox-emulaattorilla, sillä siinä käytettiin monia tekniikoita, jotka hyödynsivät suoraan aikansa tietokonelaitteistoa. Demosta on tehty monia versioita eri laitteistoille.
Second Realityn koodi julkaistiin heinäkuussa 2013 kaikkien nähtäville, 20-vuotta sen julkaisun jälkeen.
Pulkkila

Historiaa

Pulkkilan pysyvä asutus syntyi ilmeisesti 1500-luvun puolivälissä. Ensimmäisen kerran se mainitaan asiakirjoissa vuonna 1562 nimellä Naaraskoski. Nimi Pulkkila vakiintui saman vuosisadan loppuun mennessä tuolloisen kylän suurimman talon mukaiseksi. Itsenäinen seurakunta Pulkkila oli vuodesta 1671 lähtien. Tuolloin sen alue käsitti koko nykyisen Siikalatvan. Vuonna 1768 Lamun, Piippolan ja Tavastkengän talolliset rakensivat Piippolaan oman kirkon ja vähitellen Pulkkilan itä- ja eteläosat itsenäistyivät Piippolan kappeliseurakunnaksi.

Politiikka

Ennen kuntaliitosta ylintä päätösvaltaa käytti Pulkkilan kunnanvaltuusto, johon kunnallisvaaleissa valittiin 17 jäsentä. Keskusta ja Vasemmistoliitto olivat perinteisesti kunnan vahvimmat puolueet.

Ruokakulttuuri

Pulkkilan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla palvilihavelli, ohraryyneillä höystetty lihakeitto palvatusta naudanlihasta.
Ro-19 (1920)

Palvelus

Alus nimettiin 1. marraskuuta 1924 Ro-19:ksi. Se poistettiin alusluettelosta 1. huhtikuuta 1936.
Paulina Buziak

Paulina Buziak (s. 16. joulukuuta 1986 Mielec) on puolalainen kävelijä. Hän kilpaili vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa ja jäi 20 kilometrin kävelyssä 45. sijalle. Hän on kilpaillut OTG Sokół Mielecille, ja häntä on valmentanut Jozef Wojtowicz. Buziak teki vuonna 2012 Puolan-ennätyksen 20 kilometrin kävelyssä ajalla 1:29:44.
Dulce María

Dulce María Espinosa Saviñón (s. 6. joulukuuta 1985) on meksikolainen laulaja-lauluntekijä ja näyttelijä. Hänet tunnetaan RBD-yhtyeestä ja Rebelde-telenovelasta.
Terry Southern

Terry Southern (1. toukokuuta 1924 – 29. lokakuuta 1995) oli vaikutusvaltainen yhdysvaltalainen kirjailija, esseisti, käsikirjoittaja ja yliopiston opettaja, erityisesti tunnettu satiirisesta tyylistään. Hän oli sodanjälkeisen Pariisin kirjallisten piirien jäsen ja kuului New Yorkin Greenwich Villagen beat-runoilijoihin. Hän vaikutti 1960-luvulla amerikkalaisen elokuvan uudistumiseen.
Southern käsikirjoitti monia elokuvia, esimerkiksi Easy Riderin ja Tohtori Outolemmen, josta hän sai vuonna 1964 The Writer's Guild of American palkinnon sarjassa paras komediakäsikirjoitus.
Vilma Luoma-aho

Vilma Luoma-aho (s. 21. huhtikuuta 1977) on Jyväskylän yliopiston Kauppakorkeakoulun viestinnän johtamisen professori. Aiemmin hän toimi yhteisöviestinnän professorina humanistisessa tiedekunnassa. Koulutukseltaan Luoma-aho on filosofian tohtori. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 2005 Jyväskylän yliopistosta aiheena Faith-holders as Social Capital of Finnish Public Organisations. Luoma-aho on tehnyt post-doc-tutkimusta Etelä-Kalifornian yliopistossa Annenberg School for Communicationissa vuonna 2006 sekä toiminut vierailevana tutkijana Stanfordin yliopiston Innovaatiojournalismin tutkimuskeskuksessa vuosina 2008–2009. ProCom –Viestinnän ammattilaiset ry valitsi Luoma-ahon vuoden 2014 viestinnän ammattilaiseksi. Hän on toiminut järjestön ProComma Academic -aikakauskirjan päätoimittajana. Luoma-aho vastaa Euroopan viestintäammattilaisia kartoittavan European Communication Monitor -tutkimuksen Suomen aineistonkeruusta.
Luoma-aho on julkaissut useita artikkeleita ja muita teoksia sidosryhmäsuhteiden, aineettomien pääomien ja maineenhallinnan teemoista. Hän toimi valtioneuvoston kanslian viestinnän arviointiryhmässä 2016. Vuosina 2016–2018 Luoma-aho toimi ProCom – Viestinnän ammattilaiset ry:n puheenjohtajana. Vuosina 2009–2010 hän koordinoi Jyväskylän yliopistossa Tekesin rahoittamaa poikkitieteellistä AVI-projektia (Added Value of Intangibles for organizational Innovation). Vuosina 2011–2014 hän johti HS-Säätiön rahoittamaa WEM-tutkimushanketta (What is Expected of the Media in a Reputation Society), ja vuosina 2015–2016 hän johti Viestintätieteiden laitoksella HS-säätiön rahoittamaa TAO-projektia natiivi­mainonnan ja sponsoroidun sisällön läpinäkyvyydestä. Hän johtaa Jyväskylän kauppakorkeakoulussa sisältömarkkinoinnin logiikkaa avaavaa TEKES-rahoitteista Black Box -tutkimushanketta sekä työstää kahta julkisen sektorin viestintään ja aineettomiin pääomiin keskittyvää oppikirjaa Wiley-kirjankustantajalle Yhdysvaltojen markkinoille.
Tyrävaara

Tyrävaara on kylä samannimisen vaaran juurella Taivalkosken kunnassa. Kylä sijaitsee Tyräjärven pohjoisrannalla. Taivalkosken keskustaajamasta on matkaa kylään noin 30 kilometriä. Lähimmät muut kylät ovat Metsäkylä ja Jokijärvi sekä Suomussalmen Pisto ja Pyhäkylä.
Tyrävaaran kylään kuuluvat myös Hutunniemen, Seppälän, Turpeisen ja Tyrämäen kulmakunnat. Tyrävaaralla sijaitsee myös pieni kyläkauppa, jossa kaupan palvelujen lisäksi asiamiesposti.
Syöntikilpailu

Syöntikilpailu tarkoittaa kilpailua, jossa pyritään syömään mahdollisimman nopeasti jokin tietty tai "ääretön" annos ruokaa (tai sekä juomaa). Syöntikilpailussa vaikeus voi määräytyä esimerkiksi ruoka-annoksen koolla, tulisuudella, maulla tai hajulla tai annoksen syöntitavalla, kuten ilman käsiä apuna käyttäen syömistä tai syömäpuikoilla syömistä. Nämä vaikeudet sisältävät usein myös aikarajan tai aikatavoitteen (esimerkiksi suorittaa syönti ennen muita kilpailijoita), mutta ajan sijaan voidaan myös määrittää, että tietty annos tulee syötyä esimerkiksi niin, ettei syönnin aikana tule oksennusta.
Muun muassa Pelkokerroin-televisio-ohjelmassa yhteen tehtävään kuuluu maultaan tai myös hajultaan iljettävän annoksen syöminen ilman oksennusta syönnin aikana sekä aikatavoitteen kera (joissain tapauksissa kuitenkin ilman aikatavoitetta).
Valtatie 24

Julkinen liikenne

Valtatiellä 24 kulkee päivittäin noin kymmenen Helsingin ja Jyväskylän välistä pikavuoroa kumpaankin suuntaan.

Tiehankkeet

Lahden pohjoinen kehätie Valtatien 4 ja Seututien 140 välillä on suunniteltu muutettavaksi nelikaistatieksi. Hankkeessa täydennetään myös tien nykyiset eritasoliittymät ja rakennetaan yksi uusi eritasoliittymä. Hankkeella ei ole lainvoimaisia suunnitelmia, mutta se on merkitty maakuntakaavaan.
Rajaharjun kohdalle on maakuntakaavassa merkitty rakennettavaksi nelikaistainen eritasoliittymin varustettu tie, joka jatkuisi ohituskaistoin varustettuna tienä Joenkulmaan Yhdystien 3131 liittymään asti.
Padasjoella Kantatien 53 liittymä on suunniteltu muutettavan eritasoliittymäksi. Liittymä on tällä hetkellä nelihaaraliittymä, jonka liikenneturvallisuus on huono. Lisäksi liittymässä on paljon vasemmalle kääntyvää liikennettä liittymän yhteydessä sijaitsevan huoltoaseman vuoksi.
Kuhmoisten kohdalle on suunniteltu rakennettavaksi kaksi eritasoliittymää. Tien liikennemäärät ovat tällä hetkellä vähäiset, eikä hankkeen toteuttaminen ole todennäköistä ennen vuotta 2025.
Kuhmoisten ja Jämsän välin neljää ohituskaistaa tullaan lähivuosina pidentämään ja muuttamaan keskikaiteellisiksi.
Paineita tien parantamiseksi on esitetty myös julkisuudessa. 
Lisätietoa kehittämishankkeesta löytyy Päijät-Hämeen liiton sivulla olevasta lehdistötiedotteesta 
09.02.2009 : Suunnitelma Rajaharjun ohituskaistan poistamiseksi :