Borisovo-Sudskoje

Maantiede ja asutus

Borisovon kunnan pinta-ala on 1 986,05 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Babajevon piirin Tsentralnojen, Požaran ja Vepsän sekä etelässä Toropovon ja Saninskajan kuntiin, idässä Vologdan alueen Belozerskin ja Kaduin piireihin sekä lännessä Leningradin alueeseen. Pinta-alasta 77,2 % on metsää ja 19,9 % maatalousmaata.
Kunta sijaitsee Mologan–Šeksnan alangon pohjoisosassa. Jokia ovat Suda, Labokša, Šoritsa, Verhnjaja Tšužboika, Nižnjaja Tšužboika, Šomitsa ja Helbui. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora, turve, kalkkikivi ja dolomiitti. Kunnan alueella sijaitsee Hazovon rauhoitusalue. Borisovo-Sudskojessa on luonnonmuistomerkiksi julistettu 1800-luvulta peräisin oleva puistoalue.
Borisovon kuntaan kuuluu keskuskylän lisäksi 74 kylää ja muuta asutuskeskusta: Afanasjevskaja, kaksi Afanasovoa, Aganino, Aleksandrovskaja, Ananino, Antonovskaja, Balujevo, Bolšaja Pelpahta, Bolšoje Borilovo, Fedjunino, Gorbovo, Gory, Hartševnja, Hripeljovo, Ignatovo, Igumnovo, Ionino, Ivanovskaja, Karasovo, Kernjašovo, Kobeljovo, Korinolovo, Kostenkovo, kaksi Kostinoa, Labokša, Loginovo, Lykovo, Makarovskaja, Malaja Pelpahta, Maloje Borilovo, Maloje Borisovo, Mjatino, Nazarovo, Nefjodovo, Nekrasovo, Nesterovo, Neverovo, Nikonovo, Novaja, Novaja Starina, Novoje Lukino, Ovsjannikovo, Papino, Parfejevo, Pjatškalovo, kaksi Plesoa, Ploskoje, Porošino, Požarištša, Pustoška, Šarapovo, Šarapovskaja Gorka, Semjonovskaja, Sidorovo, Širjajevskaja, Sloboda, Šogda, Stan, Staroje Lukino, Sudakovo, Sumarokovo, Terehovaja, Tretjakovskaja, Vasjutino, Velenidovo, Vernhjaja Šoma, Volkovo, Zadni Dvor, Zajelnik, Zanino ja Zvorykino. Sadan–kahdensadan asukkaan kyliä ovat Novaja Starina, Novoje Lukino ja Maloje Borisovo. Seitsemällätoista paikkakunnalla ei ole lainkaan vakituista asutusta.

Historia

Borisovon kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuoden 1626/1627 verokirjassa. 1700-luvulta lähtien se kuului Novgorodin lääniin. Belozerskin ja Pietarin välisen maantien varrella sijainneessa kylässä pidettiin 1800-luvun puolivälistä lähtien suuret markkinat. Vuosina 1918–1927 Borisovon volosti oli osa Tšerepovetsin lääniä. Vuonna 1927 Borisovo lähikylineen yhdistettiin Borisovo-Sudskojen kyläksi, josta tuli Leningradin alueeseen kuuluneen hallintopiirin keskus. Vuonna 1937 piiri liitettiin vasta perustettuun Vologdan alueeseen ja vuonna 1959 se yhdistettiin Babajevon piiriin. Borisovon kyläneuvostoalue muutettiin kunnaksi vuonna 2006. Vuonna 2009 siihen liitettiin Afanasovon, Novaja Starinan, Novoje Lukinon ja Ploskojen kunnat. Borisovo-Sudskojen kylä toimii eräänlaisena Babajevon piirin pohjoisosan keskuksena.

Liikenne, talous ja palvelut

Tärkein tieyhteys on Leontjevon, Babajevon ja Borisovo-Sudskojen välinen kestopäällystetty maantie, joka jatkuu paikallisteinä Verhni Konetsiin, Pogostiin, Novoje Lukinoon ja Plesoon. Kylistä on linja-autoreitit Babajevoon ja Borisovo-Sudskojesta Babajevon kautta Tšerepovetsiin. Borisovo-Sudskojen lähellä on huoltoasema.
Talous perustuu metsäteollisuuteen. Kunnassa toimii Borisovo-Sudskojen metsätalous sekä pieniä puunhankintaa ja -jalostusta harjoittavia yrityksiä. Maataloutta edustavat Borisovo-Sudskojen, Novaja Starinan ja Novoje Lukinon maatalousyritykset, jotka tuottavat maitoa, lihaa ja viljaa. Borisovo-Sudskojessa toimii leipomo.
Keskuskylän palveluihin kuuluu kaksi lastentarhaa, keskikoulu, lasten harrastuskeskus, kulttuuritalo, kirjasto, piirisairaala poliklinikkoineen, vanhainkoti, posti ja joukko kauppoja. Eräitä palveluja on myös Novaja Starinassa, Novoje Lukinossa ja muissa kylissä. Novaja Starinassa on toimiva ortodoksikirkko.

Nähtävyydet

Seudulta on löydetty useita muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Hartševnjan, Novaja Starinan ja Širjajevskajan kirkot.