Vaihtoehto Saksalle

Professoripuolue

Syyskuussa 2012 julkaistiin manifesti ”Vaalivaihtoehto 2013” europolitiikkaa vastaan. Moni huomattava taloustieteilijä, toimittaja ja yritysjohtaja otti kantaa manifestin puolesta. Ryhmän mukaan euroalue ei sovellu valuutta-alueeksi vaan ajaa eteläisen Euroopan valtiot vararikkoon. Bernd Lucken mukaan tärkeintä olisi saada eteläiset maat pois eurosta. Perustavassa kokouksessa huhtikuussa 2013 puheenjohtajiksi valittiin maailmanpankin ekonomisti, Hampurin yliopiston taloustieteen professori Bernd Lucke, yrittäjä Frauke Petry ja Frankfurter Allgemeine Zeitungin ex-päätoimittaja (1979–2000) Konrad Adam.
Alussa puolue oli tunnettu porvarillisena  talousliberaalina arvokonservatiivisena "professoripuolueena", joka  vastustaa euroa mutta ei EU:ta. Sen mukaan euro on epäonnistunut, köyhdyttää kilpailukyvyttömiä maita ja tulevia sukupolvia.
Stuttgartin yliopiston professori Lothar Maier vastusti "professoripuolue" termiä sanomalla, että puolueella on 20 000 jäsentä ja heistä professoreja on ehkä pari prosenttia.
Maier myös puolusti puolueen ei-aggressiivista toimintatapaa sillä, että kyse on vakavasta politiikasta. Puolue ei halua mobilisoida katuja eikä aiheuttaa väkivaltaa. Se on kuitenkin joutunut protestien kohteeksi, ja sen vaalijulisteita on revitty. Sen perustajan, professori Bernd Lucken kimppuun hyökättiin hänen ollessaan puhujalavalla.
Vuonna 2013 AfD ilmoitti, ettei se ole nationalistinen eikä vastusta maahanmuuttoa, vaan kannattaa Kanadan tapaa suosia osaavien työntekijöiden maahantuloa. Samaan aikaan AfD moitti Angela Merkelin päätöstä sulkea ydinvoimalat vuoteen 2020 mennessä. Konrad Adamin mukaan puolueella ei vuonna 2013 ollut myöskään kantaa sukupuolineutraaliin avioliittolakiin.
Syyskuun 2013 liittopäivävaaleissa AfD sai 4,7 % äänistä, runsaat 2 miljoonaa, ja jäi näin hieman äänikynnyksen alapuolelle. Perustajiin kuulunut Bernd Lucke erosi puolueesta heinäkuussa 2015, koska hänen euroskeptisenä perustamansa puolue oli muuttunut ulkomaalaisvastaiseksi ja venäjämieliseksi. Tämän jälkeen Lucke perusti uuden Liberal-Konservative Reformer -puolueen

Puolueen kasvu, aatemaailma kansallismielisemmäksi

Toukokuussa 2015 puolue jakautui Lucken eukroskeptikkoihin ja Frauke Patryn maahanmuuttovastaisiin.
4. kesäkuuta 2015 60% puolueen äänestäneistä valitsi puolueen johtoon Frauke Petryn, joka on taustaltaan kemisti ja liikenainen. Vaikka hän edusti puolueen professoreitaan, hänen kaudellaan
puolueen maahanmuuttokriittisys kasvoi. Petry edusti puolueen silloista kansalliskonservatiivisiipeä. Euroskeptinen Lucke joutui sivuraiteelle ja erosi. Jyrkän kansallismielinen, islaminvastainen, muukalaisvastainen, maahanmuuttokriittinen linja voimistui. Petry lupasi myös vahvistaa puolueen siteitä Venäjään. Pakolaisvyöry Lähi-idästä kasvatti puolueen kanantusta, koska Saksan liittokansleri Merkel piti syksyllä 2015 rajoja auki pakolaisille.
Helmikuussa 2016 puolue alkoi tehdä yhteistyötä Itävallan Vapauspuoleen FPÖ:n kanssa. Vuonna 2016  AfD pärjäsi hyvin joissain Saksan osavaltioissa. Mutta toisaalta puolueen kannatus laski kesällä gallupeissa  2016 7%:iin. Franke Patry ja äärioikeistosiiven Björn Höcke kamppailivat puolueessa vallasta. Huhtikuussa 2017 Petry ilmoitti, ettei ole puolueen pääehdokas. 
Petry riiteli puolueen muiden johtajien kanssa.
Moten syksyn 2017 vaalimainoksista olivat islamin vastaisia: islam ei sovi keittiöömme,  bikineitä burkien sijaan.
Syyskuun 2017 parlamenttivaalissa puolue sai 12,6 prosenttia äänistä ja edustajia Saksan liittopäiville. Puolueen toinen puheenjohtaja Frauke Petry ilmoitti, ettei kuitenkaan lähde mukaan AfD:n parlamenttiryhmään vaikkakin aikoo toimia kansanedustajana. Taustalla epäillään olevan erimielisyyksiä Petryn ja toisen puheenjohtajan Jörg Meuthen edustamien linjojen välillä.
Syyskuussa 2019 Afd vahvisti merkittävästi kannatustaan Saksissa ja Brandenburgissa . Syynä tähän oli hiilikaivosten sulkeminen ja Merkelin hallituksen maahanmuuttopolitiikka.

Suhde muuhun äärioikeistoon

Puolue sanoutuu irti väkivallasta, koska haluaa tehdä uskottavaa politiikkaa. Niinpä se on nähtävä
kovan linjan äärioikeiston kilpailijana. Mutta puolueen sisällä on ihmisiä, joila on yhteyksiä muuhun äärioikeistoon.
Puolue ei julkisesti kannata esimerkiksi islaminvastaista Pegida-liikettä. Mutta puolueen johdossa on tunnettu Pegidan ystävä Björn Höcke. Monet Pegidan jäsenet äänestävät AfD:tä. Pegida pyrkii vaikuttamaan AfD:hen niin, että sen linja pysyisi tiukan pakolaisvastaisena.

Suhde Venäjään

Puolue kannattaa hyviä suhteita Venäjään ja vastustaa talouspakotteita. Tämän takia puoluetta väitetään monesti Venäjän myötäjuoksijaksi. Monet Saksan venäläistaustaiset äänestävät afD:tä. Puolue ei ota virallisesti Venäjältä talousapua.

Kohuja

Puolueen puheenohtaja Frauke Petry herätti kohua tammikuussa 2016, ilmoittaessaan, että poliisin pitäisi ampua maahan pyrkiviä turvapaikanhakijoita. Saksan poliisiliiton puheenjohtaja tuomitsi ajatuksen. Tammikuussa 2017 kohua aiheutti puolueen Thüringenin piirijohtajan Björn Höcken puhe, jossa hän sanoi, että Saksan pitäisi suhtautua myönteisemmin natsimenneisyyteensä. Pegida-järjestön joukkokokouksessa puhunut Höcke vastusti myös Berliiniin pystytettyä Euroopan murhattujen juutalaisten muistomerkkiä ja vaati, että Saksan pitäisi lopettaa natsien hirmutekojen sovittaminen.
Keväällä 2016 järjestettyjen osavaltiovaalien alla julkisuuteen vuosi AfD:n salainen vaaliohjelma, joka oli tarkoitus hyväksyä huhtikuisessa puoluekokouksessa. Ohjelmassa painotuttiin ”kansallisiin arvoihin”. Niihin sisältyi muun muassa perinteinen perhekäsitys, lisäksi puolueen tarkoituksena on kieltää abortti ja vaikeuttaa avioeroa. Lapsia hankkivia saksalaisia perheitä sen sijaan palkittaisiin taloudellisesti. Ohjelman mukaan yksinhuoltajuus on taakka yhteiskunnalle, eikä yksinhuoltajaäitejä pidä tukea taloudellisesti. Valtion rahoittamien päiväkotien tukeminen pitää lopettaa ja kannustaa toista vanhempaa hoitamaan lasta kotona. Alkoholisteja, huumeidenkäyttäjiä ja mielenterveysongelmaisia rikollisia ei AfD:n mukaan pidä hoitaa psykiatrisissa sairaaloissa, vaan sulkea vankiloihin. Vammaisia lapsia ei ohjelman mukaan pidä sijoittaa tavallisiin kouluihin, koska se vaikuttaa kielteisesti muihin oppilaisiin. Puolue haluaa muutosta myös koulujen historianopetukseen, jossa natsi-Saksan aikakauden käsittelyä pitää vähentää.
Puolueen Bremenin osaston johtajan Frank Magnitzin kimppuun käytiin tammikuussa 2019. Tapaus sai runsaasti julkisuutta ja julkisuudessa kerrottiin, että häntä lyötiin puuesineellä ja potkittiin kun hän oli kaatunut maahan. Teon tekijäksi puolue epäili antifasistista Antifa-liikettä ja poliittisia vastustajiaan sosiaalidemokraatteja, vasemmistoa ja vihreitä. Myöhemmin paljastui valvontakameran kuvien löydyttyä, ettei Magnitzia potkittu eikä lyöty vaan vammat tulivat todennäköisesti kaatumisesta. Tapaus on voinut olla pelkkä ryöstöyritys ilman poliittisia motiiveja, vaikka joku ryhmittymä ottikin vastuun teosta, mutta ilmoituksen aitouteen on suhtauduttu epäillen.