Directa

Historia

Directa Oy aloitti toimintansa vuonna 1999. Vuonna 2003 yhtiö aloitti oman yrityshakemistopalvelun toteuttamisen ja myymisen. Palvelua markkinoitiin tuolloin Suomen Yritysnumeropalvelu Oy:n palveluna. Yhtiö muutti toiminimensä Directa Oy:ksi vuonna 2006 päätettyään laajentaa palveluvalikoimaansa mobiilipalveluihin ja sen kautta tarjottaviin kuluttajanumeroihin. Kansainvälisempi toiminimi tuki myös tuolloin suunniteltua laajentumista lähimarkkinoille. Directa avasi ensimmäiset kansainväliset toimintonsa virallisesti vuoden 2008 alussa laajentamalla toimintaansa Viroon.

Toiminta

Directa työllisti parhaimmillaan 45 henkilöä, ja Da Online -yhtiöiden palveluksessa oli kaikkiaan 70 henkilöä Suomessa ja Virossa, jonne se laajentui 2008. Directa oli toimialansa kolmanneksi suurin toimija ja Directan verkkopalvelu directa.fi Suomen käytetyimpiin kuulunut yritystietohakemisto. Da Online Oy omistaa Directa Oy:n, Virossa toimivan Directa Oü:n, Suomen Verkkosivukeskus Oy:n sekä Suomen Verkkosivukeskus Oy:n. Da Online Oy omistivat Ville Komppa (80 %), Antero Komppa (10 %) ja Olavi Komppa (10 %).
Directa sijoittui Deloitten Technology Fast 50 -kilpailussa Suomen viidenneksi nopeimmin kasvaneeksi teknologiayritykseksi vuosina 2003–2007.

Tuotteet

Directan tuotteita olivat hakemistojen lisäksi verkko-, mobiili-, verkkokauppatilan tarjoaminen sekä niiden ylläpitäminen. Directan mukaan asiakas sai käyttöönsä kaikille asiakasyrityksen työntekijöille maksuttoman palvelunumeron suomalaisten yritysten tietojen etsimistä varten. Directa vei asiakasyrityksensä itse määrittelemät tiedot verkkoon ja sanoi huolehtivansa tietojen löydettävyydestä hakukoneissa ja omissa hakemistoissaan.
Directa tuotti mobiilihakemistosovelluksen Nokian matkapuhelimissa käytettyyn Catalogs-palveluun. Directa teki työvoimahallinnolle mobiilihakujärjestelmän, jonka kautta voidaan etsiä avoimia työpaikkoja ja asettaa vahtipalveluita kiinnostavista työpaikoista.

Laskutuskohu ja tuomiot

Directa sai negatiivista huomiota vuodesta 2008 lähtien. Yrittäjät syyttivät yhtiötä huijauksesta. Heidän mukaansa Directa oli puhelimitse myynyt katteettomaksi koettuja nettipohjaisia asiakaskontakteja. Poliisi oli vuoteen 2010 mennessä saanut yrittäjiltä yli 1400 rikosilmoitusta Directan toiminnasta.
Suomen Yrittäjät piti yrityksen toimintaa hyvän liiketavan vastaisena. Televisiokanava MTV3:n mukaan yrityksen johtajat olivat myös hallinneet hyväntekeväisyysjärjestöjä kuten Lasten terveydenhuollon tuki ry, Liikunnan ja vapaa-ajan kehittämisyhdistys Liike ry ja Varttuva nuori ry, jotka olivat tunnetumpia puhelinmyynnistään ja laskutuksestaan kuin avustustoiminnastaan. Rikostutkintanimikkeinä olivat törkeä petos ja markkinointirikos, ja esitutkinta valmistui 2009 lopussa.
Keskuskauppakamarin liiketapalautakunta antoi marraskuussa 2008 lausunnon Directan yrityshakemistopalvelun markkinoinnista. Se totesi Directan markkinoinnin hyvän liiketavan vastaiseksi. Liiketapalautakunta teki päätöstä laatiessaan esimerkkihakuja yhtiön tietokannasta. Menetelmää käytettiin, koska Directa veloitti asiakkaitaan jokaisen hakutuloksen näyttämisestä. Käytettäessä hakusanoja ”hotelli” ja ”Kangasala” hakutuloslistan kärjessä oli hotelleja, jotka sijaitsivat Jurvassa ja Heinolassa. Lisäksi hotellihaun tuloslistalle tulostui täysin muiden toimialojen yrityksiä, kuten toimitilakalustetukku, paimiolainen matkatoimisto, henkilöstövuokrausyritys Jyväskylässä ja puusepänliike Juvalla. Liiketapalautakunta perusteli, ettei esimerkiksi Ivalossa taksiyrittäjänä toimiva voi yleisen elämänkokemuksen perusteella aavistaa, että hänelle syntyy laskutettava hakuosuma myös silloin, kun kuluttaja hakee taksia Etelä-Suomen alueella.
Directa muutti laskutusperiaatteitaan heinäkuussa 2008 laajan uutisoinnin jälkiseurauksena. Directa ilmoitti helmikuussa 2009 kehittäneensä toimintamallejaan saamansa palautteen perusteella ja muun muassa lisänneensä sopimusehtoihin irtisanomispykälän. Liiketapalautakunnan päätöksen perusteena oleviin ylimääräisiin, laskutettaviin hakutuloksiin Directa ei ole kuitenkaan ottanut kantaa.
Suomalaisen työn liiton alkuperämerkkitoimikunta päätti joulukuussa 2008 perua Directalta Avainlippu-tunnuksen käytön. Tätä ennen Avainlippu-merkin käyttöoikeus oli poistettu vain kerran aiemmin. Vuonna 2009 Keskuskauppakamarin liiketapalautakunta arvioi toistamiseen Directan markkinoinnin hyvän liiketavan vastaiseksi Directan itsensä pyytämässä lausunnossa. Sen mukaan yhtiön markkinointi oli harhaanjohtavaa vähintään siltä osin, mitä asiakkaalle kerrottiin palvelun laskutusperusteista. Liiketapalautakunta julkaisi myös tiedotteen, jossa se oikaisi Directan omassa tiedotteessaan antamia perättömiä väitteitä liiketapalautakunnan lausunnosta. Directan toimien seurauksena liiketapalautakunta päätti julkistaa poliisin pyytämän lausunnon.
Directan toimintaan tyytymättömät yrittäjät luovuttivat 27.3.2009 yli tuhannen nimen adressin eduskunnassa. Adressissa vaadittiin lakimuutosta, joka toisi kuluttajasuojaan verrattavaa turvaa pienyrittäjille. Directa Oy:n turvaamistoimihakemus Suomen Yrittäjiä vastaan hylättiin Helsingin käräjäoikeudessa.
Directaa kohtaan tehtiin 1 403 tutkintapyyntöä, joiden osalta esitutkinta päättyi loppuvuonna 2009. Directa jätti syyttäjälle oman vastineensa jokaiseen sen toiminnasta tehtyyn tutkintapyyntöön maaliskuussa 2010; vastineen laajuus oli noin 50 000 sivua. Maaliskuun lopussa 2010 Directa teki keskusrikospoliisille tutkintapyynnön poliisin toiminnasta yhtiöön liittyvässä esitutkinnassa. Samalla yhtiö jätti kantelun poliisihallitukselle. Itä-Uudenmaan kihlakunnansyyttäjä hylkäsi tutkintapyynnön 21.9.2010 katsoessaan, ettei selvityksen mukaan ole syytä epäillä rikosta.
Joulukuuhun 2009 mennessä Helsingin käräjäoikeus oli kuudesti antanut Directalle suosiollisen päätöksen velkasuhteeseen perustuvan saatavan lainvoimaisuudesta. Yhtiön mukaan päätökset olivat osoitus siitä, että sopimukset ovat päteviä. Suomen Yrittäjien lainsäädäntöasioiden päällikkö kuitenkin huomautti Kauppalehdessä, ettei käräjäoikeuden yksipuolinen päätös kerro mitään saatavien oikeellisuudesta, koska itse sopimussuhdetta ei velkomustuomioissa käsitellä.
Helsingin kihlakunnansyyttäjä ilmoitti 30.6.2010 nostavansa yhtiötä ja viittä sen vastuuhenkilöä vastaan syytteet törkeästä petoksesta ja markkinointirikoksesta. Syyttäjä ilmoitti myös vaativansa yhtiölle yhteisösakon määräämistä.
Alkuvuodesta 2010 Da Online palkkasi viestintäasiantuntija Jussi Lähteen viestintäjohtajakseen Directan kolhiintuneen julkisuuskuvan kohentamiseksi. Heinäkuun alkuun 2011 mennessä Directa oli hävinnyt seitsemän ensimmäistä laskuriitoihin liittyvää oikeudenkäyntiään Helsingin käräjäoikeudessa. Yhtiö oli itse tuolloin jättänyt kaikkiaan 1 210 kannetta asiakasyrittäjien maksamattomista laskuista. Vastaajien oikeudenkäyntikulut määrättiin yhtiön maksettaviksi. Directa valitti hovioikeuteen.
Markkinaoikeus kielsi maaliskuussa 2012 Directaa käyttämästä markkinoinnissaan menettelyä, jossa jätetään kertomatta asiakkaan yritystietoihin merkittävän maantieteellisen toimialueen merkityksestä hakuosuman muodostumiselle. Lisäksi kiellettiin menettely, jossa asiakkaalle ei selvitetä yksiselitteisestu, mitä sopimuksessa tarkoitetaan hakutapahtumalla. Kieltoa tehostettiin 200 000 euron uhkasakolla. Tammikuussa 2013 korkein oikeus hylkäsi Directan valituslupahakemuksen ja Markkinaoikeuden päätös sai näin lainvoiman.
Kesäkuussa 2012 Directan toimitusjohtaja Ville Komppa tuomittiin viideksi kuukaudeksi ehdolliseen vankeuteen markkinointirikoksesta Helsingin käräjäoikeudessa. Directa tuomittiin maksamaan valtiolle 90 000 € rikoksen tuottamasta taloudellisesta hyödystä. Petosta koskevat syytteet hylättiin. Helsingin hovioikeudessa Kompan tuomio säilyi lähes ennallaan. Directa-yhtiölle tuomitut korvaukset kovenivat 90 000 eurosta lähes 1,8 miljoonaan. Joulukuussa 2016 korkein oikeus vahvisti Kompan vankeustuomion ja asetti hänet kolmen vuoden liiketoimintakieltoon. Directan vahingonkorvauksiksi määrättiin 1,5 miljoonaa.
Directa Oy:n liikevaihto ja nettotulos ovat laskutuskohun käsittelyn siirryttyä tuomioistuimiin romahtaneet. Kun yhtiön liikevaihto vuonna 2010 oli 7,6 miljoonaa euroa ja voitto 1,2 miljoonaa, tilikaudella 2012 liikevaihto oli enää 1,3 miljoonaa ja tilikauden tappio 676 000 Euroa. Vuonna 2015 liikevaihto oli enää 251 000 euroa ja oma pääoma vuoden lopussa 273 000 euroa miinuksella.