google/wiki40b huggingface dataset:
Kanadan vaakuna

Kanadan kuninkaallinen vaakuna (engl. The Royal Coat of Arms of Canada, virallisesti The Arms of Her Majesty in Right of Canada) on Kanadan liittovaltion virallinen vaakuna. Sen vahvisti käyttöön Britannian kuningas Yrjö V 21. marraskuuta vuonna 1921. Vaakuna muistuttaa huomattavasti Britannian vaakunaa.
Vaakunaa on uudistettu vuoden 1921 jälkeen kahdesti. Ensin sitä muokattiin vuonna 1957, jolloin hyväksyttiin komentaja Alan Beddoen uusi versio. Se sisälsi pääministeri sir Robert Laird Bordenin ehdottamat punaiset vaahteranlehdet. Liput piirrettiin siinä yhteydessä uudelleen. Toisen kerran vaakunaa muokattiin vuonna 1994.
Hatsuharu (1932)

Palvelus

Alus upposi 13. marraskuuta 1944 Manilanlahdella Yhdysvaltain laivaston ilmavoimien hyökkäyksessä.
Herra X

Herra X oli Suomen ensimmäinen radiotietokilpailu, jonka ensimmäisen jakson Yleisradio lähetti 11.12.1941. Kilpailun isä ja ideoija oli sittemmin elokuvaohjaajana tunnetuksi tullut Armand Lohikoski. Herra X:nä kilpailussa toimi Antero Manninen, jonka identiteetti tuli julki vasta toistakymmentä vuotta myöhemmin. Herra X kilpaili viittä vaihtuvaa kilpailijaa vastaan, jotka myös toimivat salanimillä. Viimeinen Herra X -tietokilpailu käytiin 11.3.1956.
Lapsisotilas

Lapsisotilas on sotaan osallistuva lapsi. UNICEFin määritelmän mukaan lapsisotilas on  alle 18-vuotias henkilö, joka joko pakotetaan liittymään armeijaan tai osallistumaan aseelliseen välikohtaukseen tai joka tekee niin vapaaehtoisesti. Useammin kysymyksessä on kuitenkin pakko ja lapsen orjuutus. Riskiä joutua lapsisotilaaksi kasvattavat köyhyys, perheestä eroon joutuminen, huonot koulutusmahdollisuudet ja taistelualueella asuminen.
Osa lapsisotilaista osallistuu suoranaisesti taisteluihin, mutta heitä voidaan käyttää myös vartijoina, viestinviejinä, vakoojina tai seksiorjina. Toisinaan he osallistuvat itsemurhatehtäviin tai toimivat ihmismiinanpaljastimina. Joskus lapsia lähetetään tekemään julmuuksia lähisukulaistensa keskuuteen, jotta heidän olisi mahdotonta palata takaisin kotiinsa.
Maailmassa arvioidaan olevan noin 300 000 lapsisotilasta. Edistysaskeleet teknologiassa sekä kevyiden ja helppokäyttöisten automaattiaseiden helppo saatavuus ovat lisänneet lapsisotilaiden käyttöä.
Saksalaisen tutkimusryhmän 2007 tutkimista Ugandassa ja Kongon demokraattisessa tasavallassa taistelleista lapsisotilaista noin kolmasosa kärsi posttraumaattisesta stressireaktiosta, jonka takia he eivät kyenneet käsittelemään normaalisti kokemiaan traumaattisia asioita, vaan joutuivat käymään läpi niiden aiheuttamia tunnetiloja jatkuvasti uudelleen.
Arviolta 40 prosenttia maailman 300 000 lapsisotilaasta on tyttöjä. Jotkut heistä toimivat kokkeina tai siivoojina, mutta ylivoimaisesti suurinta osaa tytöistä käytetään seksiorjina. Konflikteista palaavat tytöt joutuvat usein yhteisönsä hyljeksimiksi.

Kansainvälinen oikeus

YK:n yleissopimuksessa lapsen oikeuksista (20.11.1989) sanotaan artiklassa 38: ”Sopimusvaltiot ryhtyvät kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin varmistaakseen, etteivät alle 15-vuotiaat henkilöt osallistu vihollisuuksiin.”
Vuonna 2002 voimaan astunut, lasten osallistumista aseellisiin välikohtauksiin koskeva valinnainen protokolla yleissopimukseen asettaa seuraavan ehdon: ”Sopimusvaltiot takaavat, että henkilöitä, jotka eivät ole täyttäneet 18 vuotta, ei värvätä väkisin sopimusvaltioiden asevoimiin.” Lisäksi valinnainen protokolla velvoittaa sopimusvaltiot ”ryhtymään kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin sellaisen värväyksen ja käytön estämiseksi, mukaan lukien sellaisten laillisten keinojen ottamiseen käyttöön, jotka ovat välttämättömiä tällaisten menettelyjen kieltämiseksi ja kriminalisoimiseksi” (Artikla 4). Mainittu protokolla vaatii sopimusvaltioita myös kotiuttamaan toimivaltansa alueella olevat lapset, jotka on värvätty tai joita on käytetty vihollisuuksissa, ja tarjoamaan apua heidän fyysiseen ja psyykkiseen kuntouttamiseensa (Artikla 6, kohta 3).
Kaarlo Vanamo

Kaarlo Vanamo, nimi aik. Karl Bergman (13. toukokuuta 1873 Sammatti – 10. maaliskuuta 1925 Sammatti) oli suomalainen puutarhuri, tietokirjailija ja toimittaja.
Vanamon vanhemmat olivat Sammatin Lohilammen Vanhatalon tilan omistanut rusthollari Johannes Bergman (1819–1899) ja Engla Lovisa Forsman (1833–1902).
Vanamo julkaisi 1900-luvun alussa useita puutarhanhoitoa ja mehiläishoitoa käsitelleitä tietokirjoja ja kirjoitti myös näistä aiheista artikkeleita eri lehtiin.
Kaarlo Vanamo perusti vuonna 1900 Ulvilan Uudellekoivistolle Huvila Flora-nimisen kauppapuutarhan ja hänellä oli myös kukkakauppa Porissa. Vanamo joutui lopettamaan puutarhansa vuonna 1905 talousvaikeuksien takia ja hän muutti sitten Lahteen jossa hän toimi muun muassa Lahti-lehden toimittajana. Vanamo perusti yhdessä veljensä Johannes Lohilammen (1866–1938 ; vuoteen 1906 Johan Bergman) kanssa Sammattiin Lohilammen kotiseutumuseon vuonna 1911. Hän palasi takaisin Ulvilaan vuonna 1917 ja asui siellä viimeiset vuotensa. Syyskuussa 1919 perustettiin Porissa Vanamon aloitteesta Satakunnan Puutarhaseura.
Kiroileva siili

Kiroileva siili on helsinkiläisen Milla Paloniemen sarjakuva. Sen päähenkilö on kiukkuinen, runsaasti kirosanoja käyttävä siili.
Sarjakuva sai huomiota tammikuussa 2007 Ilta-Sanomien kuukauden kotimaisena sarjakuvana, jolloin omakustanteena julkaistu Kiroileva siili -albumi nousi Akateemisen Kirjakaupan alkuvuoden 2007 myydyimmäksi sarjakuva-albumiksi. Helmikuussa 2007 Sammakko julkaisi kovakantisen Kiroileva siili -kokoelman, joka nousi Suomen myydyimmäksi kirjaksi sekä pysyi koko kevään yhtenä Suomen myydyimmistä kirjoista.
Kemin sarjakuvapäivillä 2007 Paloniemi palkittiin Kiroileva siili -sarjakuvastaan Strippi-Lempi-palkinnolla. Vuonna 2008 sarjakuva voitti ensimmäisen Sarjakuva-Finlandia-palkinnon. Joulukuussa 2010 sanomalehti Ilkka muisti Paloniemeä Artturi Leinosen palkinnolla eteläpohjalaisen kulttuurin hyväksi tehdystä työstä.
KuaFu

Kuafu (夸父計劃|s=夸父计划 Kuāfù Jìhuà) on Kiinan kansantasavallan aurinkoa tutkiva avaruuslento, joka vuonna 2010 on esisuunnitteluvaiheessa.
Hanke ideoitiin vuonna 2003, jolloin se kattoi useita avaruusaluksia. Nykyisessä missiossa on yksi L1-pisteessä sijaitseva avaruusalus.  On arveltu, että missio tekisi yhteistyötä kanadalaisen PCW-mission kanssa, joka sekin on esisuunnitteluvaiheessa.
Dungaanin kieli

Levinneisyys ja puhujamäärä

Vuonna 1989 Neuvostoliitossa laskettiin olevan 69 300 dungaania. Heistä 36 900 asui Kirgisiassa, 30 200 Kazakstanissa ja 1 100 Uzbekistanissa. Vuonna 1999 suoritettujen väestönlaskentojen mukaan Kirgisiassa oli 51 800 ja Kazakstanissa 36 900 dungaania.

Historia ja murteet

Dungaanit ovat Luoteis-Kiinasta vuosien 1862–1877 muslimikapinan jälkeen Keski-Aasiaan siirtyneiden hui-kiinalaisten jälkeläisiä. He puhuvat lähtöalueidensa murteita. Niistä suurimmat ovat Gansun ja Shaanxin maakuntien murteet, joiden välillä on lähinnä foneettisia ja sanastollisia eroja. Edellisessä on kolme toonia ja toisessa neljä.
Kosminen Kuutio

Kosminen Kuutio (engl. Cosmic Cube) on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä fiktiivinen esine, joka nähtiin ensi kerran lehden Tales of Suspense numerossa 79 (heinäkuu 1966).

Fiktiivinen historia

Kosmiset Kuutiot ovat säilöntälaitteita, joita useat Marvel-universumin sivilisaatiot ovat luoneet, mukaan lukien skrullit, joiden Kuutio kehittyi Maailmojen Muokkaajaksi, ja monet nimeltä mainitsemattomat sivilisaatiot (joiden Kuutioita Magus himoitsi sarjakuvassa Ikuisuussodat ja Jumalatar sarjakuvassa Ikuisuuden rautahanska). Nämä matriisit, jotka ovat tai eivät ole oikeastaan kuutionmuotoisia, on täytetty todellisuutta muokkaavilla energioilla, jotka tulevat Tuonpuoleisten maailmasta.
Lähes kaikki Marvel-universumissa, jopa sen luojat, eivät tiedä mystisen energian luonteesta, että määrittämättömän ajan kuluttua matriisi muodostaa itselleen oman tietoisuuden ja kehittyy itsenäiseksi vapaalla tahdolla varustetuksi olennoksi, jolla on yhä alkuperäisen Kuution voimat. Uuden olennon persoonallisuus perustuu Kuutiota kantaneiden uskomuksiin, haluihin ja persoonallisuuksiin. Esimerkiksi Maailmojen Muokkaaja, jota oli pitkän aikaa kantanut sotaisa skrullien keisari, tuhosi oitis suuren osan galaksia.
Maassa Kosmisen Kuution ovat kehittäneet AIM:n tiedemiehet. Esine oli niin voimakas, että se ajoi MODOKin (toisen AIM:n luomuksen, joka auttoi Kuution luomisessa) hulluksi. Entinen natsirikollinen Punakallo sai laitteen haltuunsa aivopestyään yhden AIM:n agentin. Punakallosta tuli kuitenkin liian itsevarma ja Kapteeni Amerikka, joka uskotteli suostuvansa tämän orjaksi, sai kuution pois tämän käsistä ja pudotti sen mereen. Prinssi Namor löysi sen, kun Herkules vahingossa paljasti sen olemassaolon. Myyrämies löysi sen, mutta heitti sen pois, koska ei tajunnut sen todellista arvoa.
Aikaisemmin uskottiin, että joka 32. vuosi ja neljäs kuukausi todellisuuteen avautuu aukko, joka täyttää Kuution miltei rajattomilla energioilla. Tällöin kuutiota voidaan käyttää eräänlaisena Aladdinin taikalamppuna, joka toteuttaa omistajansa minkä tahansa toiveen tai halun. Kuutiot, joilla vaikuttaisi olevan osittaista omaa tietoisuutta, eivät voi vaikuttaa kuitenkaan sieluihin, vaikka mikäli omistajalla on tarpeeksi tahdonvoimaa, hän voi kumota tämänkin ongelman. 
Viime vuosina Kosmisista Kuutioista on kuitenkin opittu enemmän. Kuution latautumisaika onkin ollut harhaluulo. Se voidaan ladata koska tahansa oikeilla välineillä. On myös selvitetty, että Kuutioiden energia on peräisin samasta ulottuvuudesta, missä Tuonpuoleisten rotu asuu. Tuonpuoleiset ovat kuitenkin omistautuneet muutokselle ja edistykselle, joten näin Kuutioiden toiveita toteuttava luonne on mahdollinen. 
Marvelin historiassa on ollut olemassa kolmaskin Kosminen Kuutio. Se oli epäonnistuneen kokeen tulos ja avasi aukon Tuonpuoleisten ulottuvuuteen. Tämä kolmas Kuutio luovutti samalla osan voimastaan suoraan miehelle nimeltään Owen Reece, josta tuli myöhemmin Molekyylimies. Suurin osa voimasta manifestoitui itsensä Tuonpuoleisen hahmossa. 
Amerikkalaisessa JLA/Avengers yhteisseikkailussa selvisi, että Vihreän Lyhdyn sormus voidaan ladata suoraan Kosmisesta Kuutiosta.
Charles Eugène de Croy

Charles Eugène de Croy (1651–1703), oli alankomaalainen herttua ja sotamarsalkka, joka oli saanut ranskalaisen kasvatuksen.
Hän taisteli Tanskan puolella Lundin taistelussa 1676. Myöhemmin hän taisteli turkkilaisia vastaan Wienin piirityksessä 1683 ja Belgradissa 1690 Itävallan joukoissa. Hän sai keisarillisen sotamarsalkan arvon. Vuonna 1697 de Croy meni Venäjän tsaari Pietari I:n palvelukseen. Hän osallistui Venäjän puolella Narvan taisteluun 1700, jossa hän jäi ruotsalaisten vangiksi. Hän kuoli sotavankina Räävelissä.
Velkojien vaatimuksesta, ja koska kukaan ei halunnut järjestää hänen arvolleen sopivia hautajaisia, hänen ruumiinsa jäi 190 vuodeksi hautaamatta Pyhän Nikolaoksen kirkkoon, jossa se muumioitui ja muodostui näyttelyesineeksi, kunnes viranomaiset hautasivat sen vuonna 1897.
Ṣād

Ṣād (arab. صاد‎, ṣād, pers. ‏صاد‎, ṣâd) on arabialaisen kirjaimiston 14. kirjain. Sen itsenäinen muoto on ص ja sen äännearvo arabiassa on [sˤ]. Monissa arabialaista kirjaimistoa käyttävissä kielissä, kuten persiassa, urdussa ja pandžabissa, ṣād äännetään arabiasta poiketen tavallisena s-äänteenä [s] eikä sen ääntämys eroa sīn-kirjaimesta (س). Ṣād vastaa heprealaisen kirjaimiston kirjainta tsade (צ).
Ṣād liitetään kirjoitettaessa viivalla edeltävään ja seuraavaan kirjaimeen. Kun ṣādia seuraa jokin toinen kirjain, sen viimeinen kaari jätetään piirtämättä ja se korvataan seuraavaan kirjaimeen johtavalla viivalla (esim. صا ṣā, نصو nṣū).
Ṣādin pohjalta on muodostettu arabialainen kirjain ḍād (ض).
Nimetön (Heinola)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Ruotsalaisen alueella (14.14), jonka Lauhjoen valuma-alueeseen (14.147) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,2 metriä mpy.
Eurooppalainen veljeskunta

Matka Saksaan

Kivimaa vieraili natsi-Saksassa lokakuussa 1941, jolloin hän osallistui Suomen Kirjailijaliiton lähettämänä Weimarissa järjestetyille runoilijapäiville. Vierailuun liittyi Saksan kiertomatka, jolla Kivimaan lisäksi oli mukana neljätoista kirjailijaa eri puolilta Eurooppaa, sekä heidän isäntinään toimineita saksalaisia kirjailijoita. Seurueen saattajina oli armeijan upseereita sekä natsien propagandaministeriön edustaja.

Kirja

Teoksessaan Kivimaa muun muassa ylistää kansallissosialistisen vallankumouksen vaikutusta Saksan kulttuurielämään ja ihannoi heidän luomaansa ”Uutta Eurooppaa”, joka ”nykyhetken kärsimyksistä rakentaa sillan parempaan, inhimillisempään tulevaisuuteen”. Se sisältää myös joitakin antisemitistisiä viittauksia. Hänen mukaansa germaani on ”hallitsevan rodun jäsen”, joka on ”irroittanut juutalaiset Saksan valtioruumiista”. Kivimaa itse sanoi kirjan olevan ”subjektiivinen ja henkilökohtainen tunnustus”.
Jatkosodan jälkeen lokakuussa 1945 teos poistettiin valvontakomission määräyksestä sekä kirjastoista että kirjakaupoista.
Kunnallispolitiikka

Kunnallispolitiikka keskittyy kuntien johtamiseen ja kehittämiseen. Kuntien tehtävänä on järjestää ja toteuttaa valtion sille määrämät lakiin perustuvat palvelut, viranomaistyö, kehittäminen ja päätöksen teon demokraattinen toteuttaminen.
Abraham Achrenius

Abraham Achrenius (1. helmikuuta 1706 Jakkula, Somerniemi – 28. syyskuuta 1769 Nousiainen) oli suomalainen herännäispappi, virsirunoilija ja pietistijohtaja. Hän oli rukoilevaisuuden hengellinen isä.
Achreniuksen isä oli Someron pitäjänapulainen Simon Achrenius, jonka kahdeksasta lapsesta Abraham oli yksi. Hän sai jo kotona uskonnollisen kasvatuksen. Opiskeluaikana hän kuuli varoituksia sen ajan herätysliikkeestä pietismistä. Ollessaan kotiopettajana Ahvenaisten kartanossa hän tutustui pietismiin kartanon isännän Gustaf Creutzin kautta ja joutui kovaan synninhätään. Achreniuksesta tuli itsestään pietisti. Tultuaan papiksi 1730 Achrenius toimi ensin pitäjänapulaisena Pietarsaaressa, vuodesta 1733 Pohjanmaan rykmentin saarnaajana ja vuodesta 1736 kappalaisena Ähtävällä, missä tutustui kirkosta eroon pyrkivään yltiöpietismiin eli separatismiin. Saarnatessaan kirkossa helluntaina 1740, hän oli joutunut hurmoksiin ja selittänyt olevansa ”ajan merkki tuhatvuotisen valtakunnan ja lopullisen tuomion tulosta”. Tästä syystä hän luopui papinvirastaan lahkolaisherännäisyyden vaikutuksesta. Tämän johdosta hän joutui Turun tuomiokapitulin kuultavaksi. Kuulusteluissa hän perui kaikkein jyrkimmät puheensa, mutta esiintyi siltikin uskonnollisen suvaitsevuuden puolestapuhujana. Achrenius muutti Ruotsiin separatistiliikkeen yhteisöön mutta pettyi liikkeeseen.
Myöhemmin Achrenius haki takaisin papinvirkaan ja toimi Turun linnan saarnaajana vuosina 1748–1753. Vuodesta 1753 hän oli Nousiaisten kirkkoherrana. Sen ajan konventikkeliplakaatti kielsi saarnaamisen kirkon ulkopuolella mutta ei kieltänyt veisaamista, siksi Achrenius kirjoitti pitkiä virsiä.
Achreniuksen virret, erityisesti Zionin Juhla-Wirret (1769), ja hartauskirjat ovat herätysliikkeissä käytössä edelleen. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa virret 103, 153, 265 ja 390 ovat hänen kirjoittamiaan.
Abraham Achrenius oli Achreniuksen pappis- ja runoilijasukua. Hänen poikansa Antti Achrenius ja veljenpoikansa Simo ja Henrik Achrenius kirjoittivat myös runoja. Tytär Fredrika Achrenius avioitui tähtitieteilijä Anders Planmanin kanssa.
The Bell Curve

The Bell Curve: Intelligence and Class Structure in American Life on yhteiskuntatieteilijä Charles Murrayn ja psykologi Richard J. Herrnsteinin kirjoittama kirja, joka julkaistiin Yhdysvalloissa vuonna 1994. Se käsittelee älykkyyserojen yhteiskunnallista merkitystä. Sen pääväite on, että älykkyystesteillä mitattavissa oleva älykkyys ennustaa paremmin esimerkiksi yksilöiden koulu-, ammatti- ja taloudellista menestystä kuin vanhempien koulutus- ja tulotason kaltaiset perinteiset sosiologiset selitystekijät. Murrayn ja Herrnsteinin mukaan yhdysvaltalainen yhteiskunta muuttui 1900-luvun kuluessa siten, että älykkyydestä tuli entistä tärkeämpää yksilön menestymisen kannalta. He myös väittävät, että älykkäimmät ihmiset, ns. kognitiivinen eliitti, ovat eristäytymässä muusta yhteiskunnasta Yhdysvalloissa.
Kirjan nimi viittaa kellokäyrään. Älykkyystutkijoiden mukaan ihmisten ÄO-testeistä saamat tulokset (älykkyysosamäärä) noudattavat melko tarkasti normaalijakaumaa siten, että suurin osa ihmisistä saa keskimääräisiä tuloksia, kun taas pieni joukko saa hyvin matalia tai hyvin korkeita tuloksia.
The Bell Curve aiheutti ilmestyttyään valtavan kohun, ja siitä tuli suuri myyntimenestys. Kirjasta käytiin laajaa keskustelua mediassa ja akateemisessa maailmassa sekä Yhdysvalloissa että muualla. Kirja käsittelee enimmäkseen älykkyyserojen merkitystä Yhdysvaltain valkoisen väestön keskuudessa, mutta syntynyt debatti koski lähes yksinomaan sen luvuissa 13 ja 14 käsiteltyä kysymystä rodullisten älykkyyserojen merkityksestä. 
Murrayn ja Herrnsteinin mukaan Yhdysvaltain itäaasialaisperäiset asukkaat ovat keskimäärin jonkin verran valkoisia älykkäämpiä, kun taas maan musta väestö on keskimäärin selvästi vähemmän älykästä kuin valkoiset ja aasialaiset. Heidän mukaansa nämä älykkyyserot ovat keskeinen tekijä, joka selittää sosioekonomisia eroja rotujen välillä. Murrayn ja Herrnsteinin mukaan älykkyyseroja ei ole mahdollista myöskään poistaa esimerkiksi koulutuksellisin interventioin.
The Bell Curven väitteitä erityisesti afroamerikkalaisten muita keskimäärin heikommasta älykkyydestä on kritisoitu paljon. Richard Lynnin mukaan kirja on todennäköisesti saanut osakseen enemmän kritiikkiä kuin yksikään toinen psykologian historiassa. Toisaalta kirjan ilmestymisvuonna 1994 The Wall Street Journalissa julkaistiin 52 älykkyystutkijan kannanotto, jossa kirjan väitteitä luonnehdittiin älykkyystutkimuksen vallitsevien näkemysten mukaisiksi. Yhdysvaltain psykologiyhdistys APA teetti vastauksena kirjaan asiantuntijaraportin älykkyystutkimuksesta.
Amaran

Viimeinen tunnettu kokoonpano

Ronnie Backlund – kitara (2000–2005) Robin Bergh – rummut (2001–2003, 2004–2005) Niklas "Nille" Sandin – bassokitara (2005) Gunnar Hammar – kitara (2005)
Selviytymispeli

Selviytymispeli on toimintaseikkailupelien lajityyppi, jossa pelaaja aloittaa minimaalisilla resursseilla tavoitteena selviytyä avoimessa pelimaailmassa.
Pelimekaniikka sisältää resurssien keräämistä ja välineiden valmistamista (crafting) kuten työkaluja, aseita ja suojaa.
Pelaajan on lisäksi huolehdittava muun muassa hahmon ravitsemustilasta ja väsymystilasta hankkimalla ruokaa ja vettä sekä lepäämällä.
Esimerkkejä lajityypin peleistä ovat: Don't Starve, Rust, Subnautica ja Fortnite.
Varhaisimpiin lajityypin peleihin kuuluu Oregon Trail. Pelissä oli minimaalinen tarina pelaajan keskittyessä muun muassa ravinnon hankintaan ja vammojen hoitamiseen.
Lajityypin peleissä on ominaisuuksia myös muun muassa hiekkalaatikko-, simulaatio- ja kauhupeleistä.  Lajityypin popularisoijia ovat Resident Evil -pelisarja ja Sweet Home.
Pieni-Hykkönen

Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,1 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Ähtärinjärven alueella (35.43), jonka Korpisenpuron valuma-alueeseen (35.438) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 185,6 metriä mpy.
Stoke Rochford

Stoke Rochford on kylä, joka sijaitsee Lincolnshiren shire-kreivikunnassa, lähellä Granthamia. Kaupungin suurimpiin nähtävyyksiin kuuluu William Burnin suunnittelema Stoke Rochford Hall, joka rakennettiin vuonna 1815. Rakennus kärsi palosta vuonna 2005. Kuuluisia Stoke Rochfordissa nykyään asuvia ovat voimailija Geoff Capes sekä Walesin prinsessa Dianan nuorin sisko Sarah McCorquodale.
Maaria Kuukorento

Maaria Kuukorento (ent. Rantanen, s. 1968) on suomalainen näyttelijä, joka toimii Teatterikeskus ry:n toiminnanjohtajana. Teatterikeskus ry on ryhmämuotoisten teattereiden edunvalvontajärjestö, jonka jäseninä on 34 suomalaista ammattiteatteria.
Maaria Kuukorento on koulutukseltaan näyttelijä, tutkija ja tiedottaja. Hän on valmistunut Teatterikorkeakoulusta vuonna 1993 näyttelijäntyön koulutusohjelmasta. Valmistumisensa jälkeen hän on työskennellyt näyttelijänä sekä Jyväskylän että Lahden kaupunginteattereissa, ja tehnyt lukuisia roolitöitä freelancetaiteilijana mm. televisiolle ja radiolle. Näyttelijäntyön lisäksi hän on ohjannut ja kouluttanut sekä alan ammattilaisia että harrastajia. Lisäksi hän on ollut mukana perustamassa Ilmaisuverstas ry:tä ja tuottanut teatteria.
Maaria Kuukorento väitteli teatteritaiteen tohtoriksi vuonna 2006. Hänen väitöskirjansa Takki väärin päin ja sielu riekaleina käsittelee näyttelijän työstressin ja -uupumuksen kokemuksia.
Immilä

Immilä on entisen Nastolan kunnan kylä. Alue oli jakautunut jakokuntien mukaisesti Aleskylään ja Ylä-Immilään. Immilä sijaitsee Sylvöjärven ja Ruuhijärven välisellä alueella ja sen poikki virtaa Immilänjoki. 
Immilässä on ollut varhaista asutusta ja vesimyllyjä. 1571 maakirjan mukaan Immilässä oli 13 taloa.  Varmuus myllyjen olemassa olosta on selvinnyt verotustiedoista, koska 1586 myllyt pantiin verolle. Tuolloin kylässä oli kaksi ympärivuotista myllyä. Immilän mylly on vieläkin matkailunähtävävyys Immilänkoskessa, jonka ympärillä on kylätoimintaa. Nykyinen vesimylly on aivan 1900-luvun alusta. Sen tuottoisuutta kuvaava veroluku, manttaalimaksu, oli 0,5.
Kylässä on ollut myös sahaustoimintaa 1700-luvulta.
Immilässä ja Metsäkylässä toimii Immilä-Metsäkylän kyläyhdistys ry, ja Metsäkylän koulusta on muodostuinut kylätalo.
Pirkanmaan Yrittäjät

Pirkanmaan Yrittäjät on vuonna 1979 perustettu Suomen Yrittäjiin kuuluva aluejärjestö, johon kuuluu 45 kunta- tai kaupunginosakohtaista yrittäjäyhdistystä. Järjestö on pienten ja keskisuurten yritysten ja yrittäjien oma järjestö, jossa on jäsenenä 8 500 yritystä (2019). Pirkanmaan Yrittäjät tarjoaa jäsenyrityksilleen neuvontaa ja asiantuntijapalveluja, koulutusta ja valmennusta, ajankohtaista tietoa, taloudellisia etuja sekä edistää yrittäjien välistä yhteistyötä. Järjestö valvoo yrittäjien etuja niin valtakunnallisesti, maakunnallisesti kuin kuntatasollakin.
Järjestö julkaisee Pirkanmaan Yrittäjä -lehteä, jonka jakelulevikki on 150 000 kpl (2019). Yritystoimintaan keskittynyt erikoislehti tarjoaa lukijoilleen tärkeää tietoa talousalueen yrittäjistä ja yrittäjyyteen liittyvistä ajankohtaisista asioista.
Korvenperänlampi

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Haapajoen valuma-alueeseen (14.237) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,3 metriä mpy.