Ramadan

Ramadan (arab. رمضان‎, ramaḍān) on islamilaisen hijra-kalenterin yhdeksäs kuukausi. Sen näkyvin tapahtuma on koko kuukauden kestävä uskonnollinen paasto, saum 
Ramadan on kuukausi, jolloin Koraani lähetettiin profeetta Muhammedille. Profeetan perimätiedon mukaan ramadanin ajaksi avataan Paratiisin portit, lukitaan Helvetin portit ja kahlitaan paholaiset. Ramadan-kuun paasto on islamin neljäs pilari, jota jokaisen muslimiksi tunnustautuvan tulee noudattaa.
Paasto on "pakollista jokaiselle täysjärkiselle, aikuiselle ja terveelle muslimille, joka ei siihen aikaan ole matkustamassa".  Šaria täsmentää paastoon osallistumista seuraavasti: "Mitä naiseen tulee, hänellä ei saa olla kuukautisia tai synnytyksen jälkeistä vuotoa. Mielenvikaisten, lasten ja matkustavaisten, naisten kuukautisten tai synnytyksen jälkeisen vuodon aikana ja vanhusten sekä imettävien tai raskaana olevien naisten ei tarvitse noudattaa paastoa."   Lapsille  paastoaminen on vapaaehtoista, mutta jo nuoret henkilöt tulee käskeä paastoamaan.
Paaston aikana muslimit pidättyvät ruoasta ja juomasta vuorokauden valoisana aikana eli aamuhämärän ja auringonlaskun välissä. Sääntö perustuu Koraaniin (2:187): "... syökää ja juokaa aamuhämäriin asti, kunnes vaalea lanka selvästi erottuu mustasta. Mutta sitten noudattakaa tarkoin paastoa yön tuloon saakka".  Paaston rajoittaminen valoisaan aikaan vastaa keskiajan munkkien harjoittamaa käytäntöä. Esimerkiksi Benedictus Nursialaisen luostarisääntö antaa vastaavat ohjeet 400-luvulla.
Vaikka paasto kestää koko valoisan ajan päivästä, ramadan voi todellisuudessa merkitä ruoan kulutuksen lisääntymistä, sillä asia otetaan takaisin illan tullen.  
Ruokailun lisäksi myös juominen, tupakointi, kiroilu, itsetyydytys ja seksuaalinen kanssakäyminen ovat valoisaan aikaan kiellettyjä. Ramadanin aikana muslimit työskentelevät yleensä vain aamupäivisin. Paaston päätyttyä vietetään seuraavan, šawwal-kuun kolmena ensimmäisenä päivänä id al-Fitr -juhlaa.  
Ramadanin viimeisten kymmenen yön joukossa on niin sanottu Voiman yö (suura 97), jolloin lausutut rukoukset ovat tuhansia kertoja ansiokkaampia kuin muina kuukausina. Juuri tuona yönä sanotaan Koraanin laskeutuneen alas profeetta Muhammedille. Oppineet eivät kuitenkaan ole yksimielisiä siitä, mikä yö tarkkaan ottaen on se oikea. Esimerkiksi Abu Dawud antaa hadithin joka toteaa: "Jumalan profeetta neuvoi: etsikää Voiman yötä seitsemän viimeisen päivän joukosta."  Toisten hadithien mukaan Voiman yö on joku kymmenen viimeisen ramadan-kuun päivän joukossa. Tämän takia monet muslimit ottavat vapaata työstä voidakseen rukoilla enemmän juuri silloin. Rukoukset tuovat ansioita Paratiisiin pääsemiseksi. 
Suomessa ramadanin vietto on vaikeaa niinä vuosina, jolloin ramadan osuu kesä- tai talviaikaan. Monet Suomessa muslimeiksi itseään kutsuvat eivät paastoakaan Suomen, vaan Mekan tai lähimmän muslimimaan Turkin auringon mukaan.
Lähellä maapallon pohjois- tai etelänapaa asuvilla voi ramadanin vietto osua ajanjaksolle, jolloin aurinko ei nouse tai laske horisonttiin. Tässä tapauksessa on olemassa fatwoja, joiden mukaan paaston voi rikkoa, mutta tulee huomata, etteivät nämä käytännön syistä välttämättömät fatwat perustu Koraaniin tai Haditheihin. Ramadania vietettiin Arabian niemimaalla jo ennen islamin profeetta Muhammedia, ja myös muut islamin uskon pilarit olivat yleisinä tapoina monijumalaisten pakanoiden keskuudessa, lukuun ottamatta muslimien uskontunnustusta.

Ajankohta

Koska islamilainen kalenteri on puhdas kuukalenteri, ramadan ei ole aina samana vuodenaikana vaan se kiertää noin 30 vuoden kuluessa kaikkien vuodenaikojen ympäri.  
Periaatteessa muslimit edellyttävät uuden kuun näkemistä kuukauden vaihtumisen merkiksi, mutta joillekin muslimeille riittää tähtitieteellisesti laskettu hetki tai radioteitse kuultu ilmoitus.