google/wiki40b huggingface dataset:
Musta-Ruhmas

Maantietoa

Järven pinta-ala on 242 hehtaaria eli 2,4 neliökilometriä, se on 4,1 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä. Sillä on 11 saarta, joiden yhteispinta-ala on 11,35 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 16,9 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0169 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 7,0 metriä ja suurin syvyys on 23,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 21,3 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Musta-Ruhmaksen valuma-alueeseen (14.126) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,8 metriä mpy.
Latosaaret (Sysmä)

Maantietoa

Saariryhmä sijaitsee Virmailanselän itäosassa Paatsalon ja mantereen välissä. Saariryhmän suurin saari on 490 metriä pitkä, 240 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,1 hehtaaria . Suurin saari sijaitsee 700 metriä mantereelta, yli 200 metriä Vähästä Paatsalosta ja 550 metriä Paatsalosta. Saaren ympärillä on kolme pintä saarta ja Riuttasaaren puolella seitsemän muuta pikkusaarta. Pääsaari on matala ja sen korkein kohta kohoaa noin 4 metriä Päijänteen vedenpinnasta. Saari on autio.

Luontoarvoja

Lähes koko saariryhmä, pari yksittäistä saarta lukuun ottamatta, muodostaa yhtenäisen luonnonsuojelualueen, joka kuuluu Päijänteen kansallispuistoon. Puiston alueet muodostavat yhden Natura 2000-alueen Päijänteen alueen (10 857 hehtaaria, FI0335003). Saarilla ei ole retkeilijöille tarkoitettua rantautumispaikkaa tai nuotiopaikkaa, mutta sellainen on Vähässä Paatsalossa.
Teoria

Teoria on mietiskelevä ja rationaalinen tyyppi abstrahoidusta tai yleistävästä ajattelusta, tai sellaisen ajattelun lopputulos. Riippuen asiayhteydestä, lopputulokseen voi esimerkiksi sisältyä yleistäviä selityksiä siitä miten luonto toimii. Sanalla on juuret muinaiskreikassa, mutta nykyisessä käytössä se on ottanut ylleen useita läheisiä merkityksiä. Teoria ei ole sama asia kuin hypoteesi. Teoria tarjoaa selittävän kehyksen jollekin havainnolle. Selityksen oletuksista seuraa joukko mahdollisia hypoteeseja, joita voi testata. Teoria voi näin saada tukea tai tulla haastetuksi.
Teoria voi olla normatiivinen (tai ohjaileva), tarkoittaen postulaatiota siitä miten asian tulisi olla. Se tarjoaa “päämääriä, normeja ja standardeja”. Teoria voi myös olla yhtenäinen tietojen järjestelmä, joka voi olla osa tai irrallinen erityisistä selittävistä malleista. Esimerkiksi matematiikassa teoria tarkoittaa samaan asiakokonaisuuteen liittyvien, oikeiksi todistettujen lauseiden kokoelmaa. Teorisoimisella tarkoitetaan tämänkaltaisen yhtenäisen tietojen järjestelmän kehittämistä.
Kuten jo Aristoteleen määritelmissä, teoria on usein vastakkain "käytännön" (praxis, πρᾶξις) kanssa. Puhtaaseen teoriaan ei sisälly mikään muu tekeminen kuin se itse. Klassinen esimerkki “teorian” ja “käytännön” erosta löytyy lääketieteestä: Lääketieteelliseen teoriaan kuuluu pyrkimys sairauksien luonteiden ja aiheuttajien ymmärtämiseen, kun taas lääketieteen harjoittamiseen kuuluu pyrkimys tehdä ihmisistä terveitä. Nämä kaksi asiaa liittyvät toisiinsa, mutta voivat olla itsenäisiä. On mahdollista tutkia sairauksia ilman, että parantaa yhtäkään potilasta ja on mahdollista parantaa potilas ilman, että tietää miten parantava tekijä toimi.
Modernissa tieteessä, sanalla “teoria” viitataan tieteelliseen teoriaan, joka on hyvin perusteltu selitys ilmiölle. Selitykseen on saavuttu tavalla, joka on yhteneväinen tieteellisen menetelmän kanssa ja täyttää modernin tieteen kriteerit. Tieteelliset teoriat ovat muotoiltu niin, että kuka tahansa kyseisellä tieteen alalla on asemassa ymmärtämään ne ja joko esittämään empiirisen tuen (”verifioinnin”) tai empiirisen vastaväitteen (”falsifioinnin”) nille. Tieteelliset teoriat ovat luotetuin, täsmällisin ja kattavin tieteellisen tiedon muoto. Tämä eroaa suuresti “teoria” -termin yleisestä käytöstä, joka viittaa siihen, että jokin on perusteeton ja spekulatiivinen. Tieteelliset teoriat ovat erillään hypoteeseista, jotka ovat empiirisesti koeteltavissa olevia konjektuureja, ja tieteellisistä laeista, jotka ovat kuvailevia selostuksia siitä, miten luonto käyttäytyy tietyissä olosuhteissa.
Tamaki Saitō

Tamaki Saitō (斎藤 環, s. 24. syyskuuta 1961) on japanilainen psykologi. Saitō työskentelee terveydenhuoltopalvelun johtajana Sofukai Sasaki sairaalassa, Funabashissa Chiban prefektuurissa. Saitō tunnetaan hikikomori-tutkimuksestaan. Hän on myös itse määritellyt termin.
Sinbad

Sinbad oli vuosina 1968–1976 lähetetty suomalainen tv-ohjelma, jossa käsiteltiin maailman tapahtumia ja poliittista tilannetta musiikin ja keskustelujen avulla.  Harvakseltaan tuotettu ohjelmasarja sai nimensä samannimisestä tarinasta ”Sinbad” tai ”Sindbad Merenkulkija” satukokoelmassa Tuhannen ja yhden yön tarinat. 
TV1:n Ajanvietetoimituksen (myöh. Viihdetoimituksen) ohjelmasarjaa tuotti ja toimitti Erkki Vihtonen ja ohjasi Erkki Pohjanheimo  Ohjelman musiikki oli kulloinkin vuorossa olevan maanosan tai maan politiikkaan liittyvää, joko hallitusten propagandalauluja tai maanalaisten vastarintaliikkeitten sävelmiä.  Kapellimestarina toimi Ossi Runne.

Sarjan jaksoja

1. osa käsitteli Välimeren maita. Asiantuntijoina olivat Jaakko Okker, Leo Skurnik ja Mikko Valtasaari. Ohjelman solisteina esiintyivät Laila Kinnunen, Fredi ja Tapio Heinonen.  Ohjelmasta on jäänyt soimaan Tapio Heinosen esittämä ja Kari Tuomisaaren suomentama Julian Grimau, joka levytettiin 1969 
2. osassa Sinbad purjehti Kuubaan ja Puerto Ricoon. Maitten poliittisesta tilanteesta keskustelivat Olavi Laine ja Erkki Hatakka. Ossi Runnen johdolla musiikkia esittivät Muksut, Tapio Heinonen ja Rafael Benitezin johdolla Xiomara Alfaro Kuubasta. Laulujen suomenkieliset käännökset olivat Tapio Lipposen, Eeva-Liisa Nikula-Kyläsalon ja Jaakko Kyläsalon.  Ensilähetys oli 2.11.1968.
3. osan kohteena oli Itämeri. Siinä keskityttiin Suomeen, Ruotsiin ja Neuvostoliittoon. Sinbad tutustui muun muassa kielletyn ja sallitun pornografiseksuaalisen musiikin merkittävimpiin teoksiin. Asiantuntijoina olivat Jussi Koskiluoma, Kullervo Rainio ja Klaus Eloranta. Musiikkia esittivät Tauno Palo ja Eemeli sekä Marjatta ja Martti Pokela. Ohjelman  ensilähetys oli 30.11.1968
4. osa käsitteli Tšekkoslovakiaa otsikolla Prahan vuodenajat. Ohjelmassa esiintyivät mm. Laila Kinnunen, Fredi ja Kivikasvot. Ensilähetys 12.7.1969 
5. jaksossa käsiteltiin Etelä-Amerikan, erityisesti Brasilian poliittista tilannetta. Siinä esiintyivät mm. Sinikka Sokka ja Muksut. Ensilähetys 8.11.1969 
6. jakson otsikko oli Mustan vallan lauluja. Esiintyjinä olivat Carola, Fredi, Vesa-Matti Loiri, Jink Jenkins ja Vesa Nuotio, Ken Cockrel, Glanton Dowdell ja Luke Trip. Lähetyspäivänmäärä 5.12.1970. 
7. osa tutkaili Italiaa. Lauluja esitti mm. Marion Rung. Ohjelman ensilähetys oli 15.1.1972
Ntare I

Ntare I Kiwimira Savuyimba Semunganzashamba Rushatsi Cambarantama (- 1709?) oli Burundin kuningas vuosina 1680–1709, tosin ajoitus on epävarma. Hänen oletetaan olleen Burundin ensimmäinen kuningas eli Mwemi ja valtion perustaja. Hän kuului legendaariseen Ntwerojen sukuun.
Burundin perustamisesta kertoo kaksi legendaa. Molempien mukaan perustajan nimi oli Cambarantama. Nykyään legendaa tulkitaan niin, että perustaja olisi ollut ruandalainen. Ennen siirtomaa-aikaa, 1800-luvun loppua, legendaa tulkitiin niin, että Cambarantama olisi tullut Burundin alueelle etelästä, Buhan valtiosta. Ntare I:n seuraaja oli Mwezi III.
Vasamamittari

Koko ja ulkonäkö

Vasamamittari on keskikokoinen mittariperhonen, jonka siipiväli on 21–28 mm. Siipien pääväritys on musta, ja etusiivessä on kaksi selvää valkoista poikkiviirua, takasiivessä yksi. Molempien siipiparien poikki kulkeva ulompi poikkiviiru on melko kapea, ja laajat tummat täplät jakavat sen selvästi kahtia. Siiven kärkiosan aaltoviirun keskiosa on leventynyt ja muodostaa ulospäin osoittavaa nuolenkärkeä muistuttavan kuvion. Nuolenkärkikuvio ei yleensä etusiivessä kosketa ulompaa poikkiviiruun eikä takasiivessä juuri koskaan.
Vasamamittari muistuttaa suuresti kookkaampaa ja yleisväriltään vaaleampaa keihäsmittaria (Rheumaptera hastata). Sen voi sekoittaa myös muutamiin mustavalkoisiin raanumittarilajeihin (Epirrhoe).

Levinneisyys ja lentoaika

Vasamamittari elää Keski-Euroopasta Pohjois-Venäjälle ja Siperian poikki Kanadaan ulottuvalla alueella. Vasamamittaria tavataan melko yleisenä koko Suomessa, mutta vuosittaiset kannanvaihtelut ovat suuria ja laji yleistyy pohjoista kohti. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena kesäkuusta heinäkuun alkuun.

Elinympäristö ja elintavat

Vasamamittari viihtyy valosissa metsissä, tuoreilla kankailla ja etenkin etelämpänä myös soilla. Perhoset lentävät pitkin päivää, mutta eniten alkuillasta. Toukka koteloituu käärityn lehden sisään, ja kotelo talvehtii maassa.

Ravintokasvi

Toukka elää mm. mustikalla (Vaccinium myrtillus) ja koivuilla (Betula).
Investointipankki

Investointipankin  (sijoituspankin) päätehtäviä ovat arvopapereiden liikkeeseenlaskujen järjestäminen, arvopapereiden ja yrityskauppojen välittäminen sekä arvopapereihin sijoittaminen.
Toiminnallaan se auttaa asiakkaitaan eli yrityksiä, valtioita ja institutionaalisia sijoittajia keräämään pääomaa rahoitusmarkkinoilta arvopapereilla ja johdannaisilla. Investointipankit antavat myös strategista neuvonantoa muihin liiketoimiin, kuten yritysostoihin, ja fuusioihin liittyen.
Investointipankit eroavat liike­pankeista, koska eivät kerää talletuksia tai myönnä lainoja. Ero investointi- ja perinteisten pankkien välillä on kuitenkin hämärtynyt, sillä liikepankkitoimintaa harjoittavat pankit ovat alkaneet tarjota myös investointipankeille tyypillisiä palveluita. Yhdysvalloissa niin kutsuttu Glass–Steagall-laki, joka syntyi Wall Streetin vuoden 1929 pörssi­romahduksen jälkimainingeissa, erotti pitkään liikepankki- ja investointipankkitoiminnan toisistaan. Laki kuitenkin kumottiin vuonna 1999.
Nykyisten investointipankkien toiminnot voidaan yleisesti jakaa myyntipuoleen (sell side) ja ostopuoleen (buy side). 
Arvopaperien myynti ja niiden myynnin edistäminen, esimerkiksi järjestämällä osakeanteja tai tekemällä taustatutkimusta sijoittajien avuksi, kuuluvat myyntipuolen piiriin. Ostopuolella pidetään yhteyttä sijoittajiin, kuten erilaisiin sijoitusrahastoihin tai finanssi-instituutioihin, jotka ostavat myyntipuolen tuotteita. Monet investointipankit tarjoavat sekä myynti- että ostopuolen palveluita.

Päätoimet ja yksiköt

Investointipankin päätoiminta on tuotteiden osto ja myynti pankin asiakkaiden sekä pankin itsensä puolesta. Pankki ottaa riskin vaihdannon kanssa (proprietary trading), joka toteutuu erityisten välittäjien kanssa. Välittäjät eivät ota yhteyttä asiakkaisiin ja suorina sijoittajina (principal risk) itse sijoituskohteisiin ostavat ja myyvät korkotuotteita. Pankit hakevat parasta tuottavuutta lasketulle riskille laskemalleen taseelle.
Novyi mir

Novyi mir (ven. Новый Мир, 'Uusi maailma') on venäjänkielinen kirjallisuuslehti, joka on ilmestynyt Moskovassa tammikuusta 1925. Sen oli tarkoitus jatkaa samoja perinteitä kuin ennen neuvostoaikaa ilmestyneet suositut kirjallisuuslehdet Mir Božy ('Jumalan maailma'), joka ilmestyi 1892–1906, ja sen seuraaja Sovremennyi Mir ('Nykymaailma'), joka ilmestyi 1906–1917. Se julkaisi lähinnä proosaa, joka noudatti kommunistisen puolueen hyväksymää linjaa. Pieni polemiikki syntyi 1945, kun Novyi Mir julkaisi Aleksandr Bekin esseen, jossa mainittiin kuusi slangitermiä sanalle "perineum".)
Novyi Mir muutti poliittista asennettaan 1960-luvun alussa ja kallistui toisinajattelijoiden suuntaan. Marraskuussa 1962 lehti herätti huomiota julkaistuaan Aleksandr Solženitsynin läpimurtoteoksen Ivan Denisovitšin päivä, kertomuksen gulag-vangista. Lehti julkaisi kiistaa herättäneitä artikkeleita ja kertomuksia Neuvostoliiton ja Venäjän historiasta, kunnes Aleksandr Tvardovski painostettiin eroamaan helmikuussa 1970. Kun päätoimittajaksi nimitettiin Sergei Zalygin perestroika-kauden alussa 1986, lehti arvosteli neuvostohallintoa yhä rohkeammin. Se julkaisi aiemmin kiellettyjen kirjailijoiden kuten George Orwellin, Joseph Brodskyn ja Vladimir Nabokovin proosaa ja runoja. Lehti kuuluu niin sanottuihin paksuihin kirjallisuuslehtiin.
Muiden venäläisten kirjallisuus- ja kulttuurilehtien tavoin myös Novyi Mir on menettänyt vuodesta 1991 alkaen tilaajia, ja levikki on supistunut niin pieneksi, ettei toimittajille ja kirjoittajille voida maksaa palkkioita.
Lehti myöntää Juri Kazakov -palkinnon vuoden parhaasta novellista.
The Best of Pensselisetä

Julkaisu ja vastaanotto

Albumi julkaistiin 9. joulukuuta 2009. Albumi äänitettiin Ebdo Mihemedin ensimmäisen Suomen vierailun yhteydessä Hankasalmen Niemisjärvellä Musiikkifarmin studiossa.
Levyn tuottaja Asko Luomala uskoi julkaisun aikaan, että YouTuben kautta Mihemediin tutustuneiden suomalaisten lisäksi levystä voivat kiinnostua myös Suomessa ja muualla Pohjoismaissa asuvat kurdinkieliset. Helsingin Sanomissa 16.2.2010 julkaistun artikkelin mukaan myös turkkilainen levy-yhtiö on lähestynyt artistia. The Best of Pensselisetä -albumin laulut ovat soineet Ruotsin kurdien radiokanavalla.
Albumia oli helmikuun 2010 puoliväliin mennessä myyty pari tuhatta kappaletta.
Kun Suomessa 2013 uutisoitiin Mihemedin olevan pakolaisena Ruotsissa päätti levy-yhtiö  tuoda jäljelle jääneet The Best of Pensselisetä -levyt uudestaan myyntiin ja lahjoittaa niistä saadut rahat Mihemedille.
Karl Julian Karlsson

Karl Julian (K. J.) Karlsson (sukunimi aikaisemmin Eriksson; 5. tammikuuta 1866 Västanfjärd – 13. huhtikuuta 1911 Vihti) oli kansanopiston johtaja, päätoimittaja ja RKP:n kansanedustaja.
Karlssonin vanhemmat olivat maanviljelijä Karl Eriksson ja Engla Charlotta Hollsten. Hän pääsi ylioppilaaksi 1887 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1892. Karlsson toimi Lounais-Suomen ruotsalaisen kansanopiston johtajana Paraisilla 1893–1895, Ahvenanmaan kansanopiston johtajana Finströmissä 1895–1900 sekä Hagan kuninkaankartanon vuokraajana ja maanviljelyskoulun johtajana 1900–1902. Hän oli Pietarsaaren ruotsalaisen yhteiskoulun matematiikanopettajana 1903–1904 ja Porvoon ruotsalaisen kansanopiston opettajana 1907–1911. Samaan aikaan Karlsson oli myös Ruotsalaisen kansanpuolueen matkapuhujana 1908–1909 ja Borgåbladetin toimittajana ja päätoimittajana 1908–1911. Hän omisti myös säteritilan Ahvenanmaalla Finströmissä.
Karlsson oli säätyvaltiopäivillä talonpoikaissäädyn jäsenenä vuosien 1904–1906 valtiopäivillä ja tämän jälkeen hän oli RKP:n kansanedustajana ensimmäisessä eduskunnassa vuosina 1907–1908 edustaen Turun läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän oli myös jäsenenä Porvoon kaupunginvaltuustossa.
Karlsson oli naimisissa vuodesta 1893 Aina Emilia Schaumanin kanssa.
Vuorijärvi (Ruovesi, Murole)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Rikalanjärven–Jouttenuksen valuma-alueeseen (35.329) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 175,9 metriä mpy.
Alinen Mustajärvi

Maantiede

Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja pyöreähkön järven halkaisija on 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa noin 4 kilometriä pitkä Mustaoja. Järveen laskee kaksi ojaa. Toinen laskee Ylisestä Mustajärvestä ja toinen pellolta, jota kutsutaan Lahnajärveksi.
Järven rantaviiva on 0,46 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, joka on soistunut avosuoksi. Rantamilla on yksi loama-asunto ja kolme tilaa. Ulvilan raja kulkee järvien lähettyvillä etelässä.
Georgi Voronoi

Georgi Feodosjevitš Voronoi (ven. Георгий Феодосьевич Вороной; 28. huhtikuuta (J: 16. huhtikuuta) 1868 Žuravki, Venäjä, nyk. Ukraina – 20. marraskuuta (J: 7. marraskuuta) 1908 Varsova, Puola) oli tunnettu ukrainalaista syntyperää ollut venäläinen matemaatikko. Hän määritteli muun muassa  Voronoin diagrammin.
Voronoi syntyi Pultavan alueella sijaitsevassa Žuravkin kylässä. Vuodesta 1889 lähtien hän opiskeli Pietarin yliopistossa  Andrei Markovin johdolla. Maisterintutkinnon Voronoi suoritti 1894. Samana vuonna hänestä tuli  Varsovan yliopiston professori. Siellä hän työskenteli ketjumurtolukujen parissa. Vuonna 1897 hän puolusti menestyksekkäästi väitöskirjaansa, jonka aiheena oli ketjumurtolukualgoritmin yleistys.
Voronoi kuoli vakavaan sairauteen 20. marraskuuta 1908. Hänen oppilaitaan olivat muun muassa Wacław Sierpiński ja Boris Delone .
Classpath

Classpath on argumentti, joka kertoo Java Virtual Machinelle, mistä etsiä käyttäjän määrittämiä luokkia ja paketteja Java-ohjelmien suorittamiseen.
Jessie Magdaleno

Amatööriura

Amatööriurallaan Magdaleno otteli 136 ottelua joista voitti 120.

Ammattiura

Jesus liittyi Bob Arumin Top Rank nyrkkeilytalliin 5. lokakuuta 2010.
Uran alkuvuodet Magdaleno otteli tuntemattomia nyrkkeilijöitä vastaan. Vuonna 2016 Magdaleno kohosi WBO-liiton tunnustamaksi mestariksi voittamalla Nonito Donairen kaikin tuomariäänin kaksitoistaeräisessä ottelussa.
Mario Kart 7

Pelaaminen

Tässä uudessa Mario Kart-pelissä kolikot tekevät näkyvän paluun. Kolikot eivät ole olleet käytössä viimeisimmissä Mario Karteissa sitten Mario Kart: Super Circuitin. Kolikoita voi löytää koko ajoalueelta vedestä, maalta tai ilmasta. Keräämällä kolikoita eri ajoradoilta, pelaaja voi avata uusia osia autoihin ja muokata niitä. Klassikkoajoratojen valitseminen on mahdollista tässäkin Mario Kartissa. Mario Kart 7:ssä on myös joitakin uusia ominaisuuksia. Pelaajat voivat käyttää liidokkia ollessaan ilmassa ja veden alla potkuria. Lisäksi pelaajat voivat koota omia autoja. On mahdollista valita auton kori, renkaat ja liidokki. Näitä osia saadaan lisää pelin kuluessa. Mario Kart 7 merkitsee paluuta perinteiselle 8 pelaajan pelille, kun taas edellisissä peleissä on pelattu 12 ajajalla. Se on myös yhteensopiva sekä Spotpassin että Streetpassin kanssa.
Moottoripyörät, jotka tekivät ensiesiintymisensä Mario Kart Wiissä, eivät ole käytössä Mario Kart 7:ssä. Kuitenkin temput, jotka ovat käytössä Mario Kart Wiissä ovat osa Mario Kart 7:n pelaamista ja niitä voidaan käyttää yhdessä liidokin kanssa, maassa (hyppyreissä) tai vedessä lisäämään nopeutta. Temppuja tehdään painamalla R-näppäintä hyppyreissä. Mission mode ei myöskään ole käytössä tässä pelissä.
Viirukipuaja

Levinneisyys

Viirukipuajaa tavataan laajalla alueella Etelä-Amerikan pohjoisosissa. Sitä on kvuattu melko yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Inariviikot

Inariviikot on Inarin kunnan suurin kesätapahtumien kokonaisuus. Ohjelmistosta löytyy perinteisiä kyläjuhlia, lastentapahtumia, markkinoita, torihulinaa, konsertteja, pelimannitapahtumia, taidenäyttelyitä, retkeilyä, tanssia, teatteria ja festareita. Tapahtumia järjestetään ympäri laajaa kuntaa. Ohjelma huipentuu perinteisesti WaterCross-kisoihin.
Yhteistyössä Inariviikkoja ovat toteuttamassa Inarin kunta sekä paikalliset yhdistykset, yritykset sekä yksityiset voimamiehet ja -naiset.

Kävijämäärät

Vuonna 2015 Inariviikoilla oli yli 13 000 kävijää.

Teemat

Kesällä 2016 Inariviikot järjestetään kahdeksatta kertaa. Tapahtuman teemana on hyvinvointi ja Inariviikot järjestetään 22.–31.7.2016.
Herman Päätalo

Tulkitsijat

Herman Päätaloa on esittänyt Mikko Niskasen elokuvissa Elämän vonkamies ja Nuoruuteni savotat näyttelijä Martti Kainulainen, sekä Hannu Kahakorven elokuvassa Päätalo näyttelijä Eero Schroderus.
Matti Rinne

Matti Rinne (s. 27.11.1934) on suomalainen toimittaja ja tietokirjailija.Hän on opiskellut Helsingin yliopistossa pääaineenaan yleinen historia ja valmistunut 1958 fil. maisteriksi. Hän on tolminut Ilta-Sanomien vastaavana kulttuuritoimittajana 1967–98. Hän on ollut monien media- ja kulttuurialan järjestöjen puheenjohtaja sekä julkaissut useita kulttuurihistoriallisia tietokirjoja.
Matti Rinne on vanhaa lammilaista sukua. Hän on muun työnsä ohella veljensä Eero Rinteen kanssa viljellyt Lammilla Kilkon sukutilaa vuosina 1965–82.
Sotavahinkoyhdistys

Sotavahinkoyhdistys oli Suomessa 1939–1951 toiminut yhdistys, jonka jäseninä olivat sotavahinkolain mukaisia rakennusten ja metsän palovakuutuksia myöntäneet vakuutuslaitokset. Irtaimiston palovakuutuksia myöntäneet vakuutuslaitokset muodostivat Irtaimiston sotavahinkoyhdistyksen, joka toimi 1940–1981. Vaikka yhdistyksiä oli kaksi, niitä johtivat samat henkilöt. Yhdistysten avulla vakuutuskorvaukset saatiin useamman maksajan kannettaviksi. Vuonna 1944 Sotavahinkoyhdistykselle siirrettiin lakkautettujen suojeluskuntien omaisuus ja varat. Jatkosodasta aiheutuneiden korvausten maksun jälkeen yhdistysten varat lahjoitettiin Sotavahinkosäätiölle, joka toimii edelleen.
Sotavahinkolain mukaisten vakuutusten korvaukset ja vakuutusmaksut suoritettiin vasta sodan päätyttyä. Vakuutettu omaisuus jaettiin kolmeen ryhmään, asutuskeskusten rakennukset, teollisuuslaitosten rakennukset sekä muut rakennukset ja metsät. Jos vakuutusmaksut eivät riittäneet ryhmässä sattuneiden vahinkojen korvauksiin, oli korvauksia tässä ryhmässä alennettava. Jos alennus oli yli 20 prosenttia, valtion varoista myönnettiin avustusta.

Yhdistyksen toimielimet

Sotavahinkoyhdistyksen kotipaikka oli Helsinki, ja sen toimieliminä olivat vuosittain pidetty yhdistyksen kokous ja hallitus. Jäsenenä olevaa yhtiötä edusti kokouksessa yhtiön valtuuttama henkilö ja jäsenenä olevaa palovakuutusyhdistystä Maaseudun palovakuutusyhdistyksen valtuuttamat henkilöt. Kokouksessa valtuutetulla oli yksi ääni jokaista palovakuutuskannan alkavaa sataa miljoonaa markkaa kohti. Äänestys voitiin suorittaa myös siten, että jokaisella valtuutetulla oli yksi ääni, jollei kukaan vastustanut tällaista menettelyä. Päätökset tehtiin enemmistön kannan mukaan, paitsi sääntömuutokset, joihin vaadittiin 2/3 edustetuista äänistä.
Yhdistyksen hallitukseen kuului viisi yhdistyksen kokouksen valitsemaa jäsentä, viisi varajäsentä ja kaksi valtioneuvoston määräämää lisäjäsentä sekä näiden varamiehet. Ensimmäisen hallituksen asetti sosiaaliministeriö. Nämä jäsenet olivat hallituksessa siihen saakka, kunnes yhdistyksen kokous oli päättänyt hallituksen jäsenistä. Hallituksen jäsenten ja varajäsenten toimikausi oli kolme vuotta. Hallitus valitsi yhdistykselle toimitusjohtajan ja tarvittavan määrän henkilökuntaa.