Kivistö (Vantaa)

1950–

Vanha Kivistön ja Kanniston omakotialueet ovat peräisin 1950-luvulta. Tontit  lohkottiin (1951-52) pääosin Stenbackan ja Byändan -tilan maista Omakiinteistö Oy toimesta. 
Alussa Kivistöön ei saanut sähköjä laisinkaan lähellä olevasta radioaseman vuoksi. Kyläläiset valittivat ja taistelivat asiasta peräti kolme vuotta, ja lopulta sähköt saatiin. Kylää sanottiinkin "Öljylamppukyläksi"
Ensimmäinen kauppa oli "Naskalin kauppa" joka rakennettiin 1954. Sitä pitivät Hely ja Soini Naskali. Kaupasta sai mm. Rakennustarvikkeitä ja lamppuöljyä.
Kauppa sijaitsi Vanha Nurmijärventie 156:ssa. Puinen rakennus on yhä jäljellä.

1960–

Asukkaita saapui yhä enemmän ja Kivistö sai  oman koulun 1961. Helsingin pitäjän seurakunta osti alueelta tontin 1963 ja Kivistön rakennettiin kirkko v. 1967 aktiivisten ihmisten ansiosta. Elintarvikekauppoja oli kaksi : Elanto (1965) ja K-valinta Viljanen. Muita oli mm. Posti, Nurmijärven OP:n sivukonttori, Keimolan sähkö oy, Kangaskauppa ja Kioski. Ensimmäinen päiväkoti alueelle valmistui 1973. Valokuvauspalveluita tarjosi W. Illman Koulutie 13:ssa (Nyk. Liusketie)

2000-luku

Kannistoon hyväksyttiin vuonna 1999 asemakaava, jonka jälkeen alueelle on rakennettu runsaasti uusia pientaloja.
Vanhaa Kivistöä laajemman osayleiskaavan ja suunnitteluprojektin nimi oli Marja-Vantaa, joka on lähtöisin 1970-luvulta ja tarkoittaa Martinlaakson radan jatkamista. Kaupunginosan ja rautatieaseman nimi on Kivistö. Kivistöstä suunnitellaan yli 20 000 asukkaan kaupunginosaa, jonka osayleiskaava hyväksyttiin 2006. Sen silloin päätetty nimi Marja-Vantaa muutettiin joulukuussa 2012 Kivistöksi. Ideakilpailun (2008) voitti ja asemakaavaluonnoksen (2010) on suunnitellut Arkkitehtitoimisto Harris & Kijsk. Alueelle sijoittuu rautatieasema, kauppakeskus ja monipuolista kerros- ja pientaloasumista puistoineen. Riipiläntie ja Tikkurilantie yhdistettiin toisiinsa Vantaanjoen ylittävällä sillalla juhlallisin menoin 4.10.2013.Kadut ja puistot saavat nimensä jalo- ja korukivistä. Kivistön uudella alueella pidettiin asuntomessut kesällä 2015.
Kivistön suuralueeseen (2007-) kuuluu seuraavat kymmenen kaupunginosaa: Piispankylä, Keimola, Kivistö, Lapinkylä, Myllymäki, Vestra, Luhtaanmäki, Seutula, Riipilä ja Kiila. Kivistön suuralueella on 8 129 asukasta (1.1.2012).
Kivistön nimeä kantaa myös Kivistö Folk Festival, joka tosin järjestetään Vantaankosken koulun kentällä. Kivistön Juoksu on vuodesta 2011 järjestetty juoksutapahtuma, jossa matkavaihtoehtoja on 10 km ja puolimaraton (21,1 km). Molemmissa on sarja miehille ja naisille. Tapahtuma järjestetään syyskuun puoliväliin osuvana lauantaina. Lähtö ja maali ovat Kanniston koululla. Reitti kulkee pitkin Kivistön kevyen liikenteen väyliä.
Kivistö ja Kannisto ovat maastotermejä.

Palvelut

Alueella toimii yhdeksän päiväkotia, joista kolme on yksityisiä, ja Aurinkokiven koulu. Vanhan, lakkautetun koulun vieressä sijaitsee Kivistön kirkko (1967). Ennen yksityinen Selina-koti tarjosi hoitoa dementikoille noin 15 asiakaspaikalla, mutta nyt se on koti nuorille turvapaikanhakijoille. Kivistön kupeessa sijaitsee Keimolanportti, jossa on muun muassa huoltoasema sekä pikavuoropysäkit Tampereen ja Helsingin suuntaan. Kannistoon valmistui kesällä 2011 Kanniston koulu. Elokuussa 2016 valmistui Aurinkokiven palvelurakennuksen ensimmäinen vaihe, jossa toimivat esimerkiksi päiväkoti ja  Aurinkokiven koulu (alakoulu). Aiempi Kivistön koulu lakkautettiin uuden koulun avautuessa. Vuodelle 2019 on suunniteltu Aurinkokiven kakkosvaiheen valmistumista. Tähän sijoittuisi Aurinkokiven yläkoulu. 
Alueen läpi kulkee Kehärata, joka lähtee Vantaankosken radalta Lentoaseman kautta Pääradalle ja edelleen Tikkurilaan. Kivistön alueelle sijoittuvat Vehkalan ja Kivistön rautatieasemat sekä Lapinkylän ja Petaksen asemavaraukset. Rata yhdistää toisiinsa 200 000 asukasta ja 200 000 työpaikkaa. Kehärata valmistui vuonna 2015.

Uusi alue

Kivistön uusi alue, jota kutsuttiin aikaisemmin Marja-Vantaaksi on Kehä III:n pohjoispuolelle ja Hämeenlinnanväylän molemmin puolin laadittu osayleiskaava (2006) ja sen toteuttamiseksi käynnistetty suunnitteluprojekti (2007). Se sijoittuu suurimmaksi osaksi vanhan Kivistön kaupunginosan alueelle. Alueen nimi oli aiemmin Marja-Vantaa mutta Vantaan kaupunki päätti muuttaa sen Kivistöksi. Entinen Kivistön omakotialue tulee mahdollisesti olemaan nimeltään Vanha Kivistö.
Hämeenlinnanväylän länsipuolelle Keimolaan on hyväksytty Keimolanmäen asemakaava 2009, mutta siitä on valitettu. Asemakaavan on suunnitellut Arkkitehtitoimisto Hannu Jaakkola.
Kivistön ydinkeskustan asemakaavaluonnos on valmistunut 2010. Kaavan on suunnitellut Arkkitehtitoimisto Harris & Kijsk, joka voitti ideakilpailun 2008.

Taustaa

Hankkeena Kivistö on lähtenyt käyntiin rauhallisesti. Vantaan yleiskaavan hyväksyminen vuonna 1992 merkitsi hallinnollista alkusysäystä myös uudelle Kivistölle. Vantaan kaupunginvaltuusto päätti osayleiskaavan laatimisesta alueelle 14. syyskuuta 1992.
Matalasuhdanteen aikana käyntiin saatettu valmistelutyö on sittemmin edennyt. Suunnittelun ja selvittelyjen lähtökohtia on tarkennettu ja tarkistettu. Esimerkiksi Kehäradan (aiemmin Marja-rata) linjaukseen, hahmoteltuun kaupunkirakenteeseen ja sen keskuksen sijaintiin on tehty muutoksia. Näiden edettyä myös Kivistöä koskevaan päätöksentekoon on tullut vauhtia.
Kivistön osayleiskaava hyväksyttiin Vantaan kaupunginvaltuustossa 19. kesäkuuta 2006. Alueesta on alustavasti suunniteltu jopa noin 27 000 asukkaan kaupunginosaa, jonka yhteyteen tulisi myös yli 10 000 ihmisen ihmisten työpaikka. Kivistön asutus sijoittuu lentomelun alle 55 dB:n (Lden) alueelle ja työpaikkarakentaminen suuremman melun vyöhykkeelle.
28. elokuuta 2006 Vantaan kaupunginhallitus, Kapiteeli ja Kesko sopivat yhteistyöstä kaavoitukseen ja maanvaihtoon liittyen Kivistön suunnitellun keskustan osalta. Alustava sopimus koski 80 hehtaarin laajuista keskusta-aluetta Kehäradan varteen suunnitellun Kivistön aseman seudulla. Sopimus pyrkii osaltaan vauhdittamaan asemakaavan syntymistä tälle alueelle vuosien 2007–2008 tienoilla. Kivistön asema sijoittuu Vanhan Hämeenlinnantien ja Vanhan Nurmijärventien väliin nykyiseen Kivistön kaupunginosaan.
Kivistöön on ollut suunnitteilla 110 000 neliömetrin kauppakeskus.

Marja-Vantaan nimi

Aiemmin suunniteltu nimi Marja-Vantaa johtuu Kehäradan aiemmasta 1970-luvulta peräisin olevasta nimestä Marja-rata, joka tarkoitti Martinlaakson jatkorataa. 1975 valmistui selvitys Martinlaakson radan jatkamisesta, Marja I, jossa tutkittiin yhteyttä Klaukkalaan ja Hiekkaharjuun.
Kivistö on vanhaa Kivistöä laajemman osayleiskaavan ja suunnitteluprojektin nimi. Kaupunginosan ja rautatieaseman nimi on Kivistö.