Trois-Rivières

Maantiede

Kaupungin nimi johtuu Saint-Maurice -joen suuaukon deltaan syntyneen saaren "kolmijalkaisesta" muodosta. Kaupunki sijaitsee joen länsirannalla suurin piirtein Québecin kaupungin ja Montréalin puolimatkassa.

Historia

Nykyisen Trois-Rivièresin paikalla sijaitsi aikanaan algonkin-intiaanien linnoitettu leiri, joka hylättiin ilmeisesti irokeesien muodostaman uhan takia 1500-luvun vaihteessa. Vuonna 1634 paikalle rakennettiin linnoitus Samuel de Champlainin käskystä. Paikalle muodostui pieni ranskalainen kylä, jonka lähettyvillä asuneet algonkinit kävivät turkiskauppaa. Vuonna 1663 Trois-Rivières sai Uuden Ranskan hallinnollisten uudistusten myötä muun maussa kuvernöörin ja pormestarin. Silti vielä vuonna 1760 kylän asukasluku oli vain 586. Varhainen kylä käsitti kuvernöörin asunnon, ursuliiniluostarin ja Récollets'n kirkon.
Trois-Rivières kasvoi huomattavasti metsätalouden kehittyessä 1850-luvun alussa. Lähistölle perustettiin useita sahoja ja Trois-Rivièrestä tuli merkittävä satama vietävälle puutavaralle. Paikalle rakennettiin myös vesivoimaa, joka loi edellytykset paperiteollisuudelle. Vuoteen 1930 mennessä kaupungista olikin kasvanut yksi maailman suurimmista paperintuottajista. Tulipalo hävitti suuren osan Trois-Rivièresin vanhastakaupungista vuonna 1908, mutta paperitehtaiden ympäristöön kasvoi uusia työläiskaupunginosia.

Talous

Paperiteollisuus oli vielä 1930-luvulla kaupungin selvästi merkittävin teollisuuden haara. Alueella on edelleen 4 suurta paperitehdasta. Teollisuus on kuitenkin sittemmin monipuolistunut ja kaupungissa tuotetaan esimerkiksi elintarvikkeita, vaatteita ja elektroniikkaa. 1970-luvulla perustettu Bécancourin teollisuuspuisto sijaitsee Trois-Rivièresiä vastapäätä joen toisella puolella. Talouden tertiäärisektorin merkitys on kasvanut viime vuosikymmeninä.

Väestö

Kanadan vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan Trois-Rivièresin asukasluku oli 134 413 ja vuonna 2011 vastaava lukema oli 131 338. Suuremmalla metropolialueella oli vuonna 2016 156 042 asukasta.
Trois-Rivières on ollut koko historiansa ajan valtaosin ranskankielinen. Kaupungin asukkaista 126 980 henkilöä puhui vuonna 2016 äidinkielenään ranskaa. Toista Kanadan virallista kieltä englantia puhui äidinkielenään 1 465 henkilöä ja muita kieliä yhteensä 3 285 henkilöä. Kaksi suurinta muuta äidinkieltä olivat espanja (1 030) ja arabia (655).
Vuonna 2016 kysyttiin myös kanadalaisten etnistä taustaa. Trois-Rivièresissä suurin yksittäinen ryhmä olivat itsensä kanadalaisiksi ilmoittaneet (97 710). 33 030 ilmoitti taustakseen ranskalaisen, 5 140 irlantilaisen, 1 975 skotin ja 1 905 englantilaisen. Alkuperäiskansoihin ilmoitti kuuluvansa 4 690 henkilöä. Näkyviin vähemmistöihin eli muihin kuin alkuperäiskansoihin tai valkoisiin kuuluvia oli 4 540, heistä suurimmat ryhmät olivat mustat (1 810) ja latinot (1 090).

Kulttuuri ja koulutus

Université du Québec à Trois-Rivières-yliopisto on perustettu vuonna 1969. Yliopisto on osa Université du Québec-verkostoa.
Kaupungissa toimii nykyisin useita museoita, kulttuurikeskus, kirjasto ja Quebecin arkiston haara. Le Nouvelliste on vuonna 1920 toimintansa aloittanut paikallinen päivittäin ilmestyvä lehti. Kaupungissa toimii myös useita televisio- ja radiokanavia.