Hanno Möttölä

Nuoruusvuodet Suomessa

Hanno Möttölä aloitti koripalloilun 6-vuotiaana isoveljensä innoittamana. Harrastus alkoi Käpylän Panttereissa, mistä tie vei kolme vuotta myöhemmin Pakilan NMKY:n joukkueeseen. Vuonna 1989 Möttölä siirtyi Helsingin NMKY:n joukkueeseen, josta tuli myös hänen kasvattajaseuransa Suomessa. Eero Nikkarisen tultua joukkueen valmentajaksi koripallon pelaamisesta tuli vakavampaa, ja Möttölä alkoi panostaa lajiin. Möttölä pelasi Pakilan NMKY:n ja Helsingin NMKY:n yhdistelmäjoukkueessa, jossa hänen suuri potentiaalinsa huomattiin. Joukkue oli yksi Suomen parhaimmista juniorijoukkueista, sillä pelaajien perusasiat olivat jo kunnossa. Heti Nikkarisen ensimmäisellä valmennuskaudella joukkue voitti C-nuorten Suomen mestaruuden. Kaudeksi 1991–1992 HNMKY selvitti tiensä B-nuorten SM-sarjaan, vaikka suurin osa joukkueesta oli muita joukkueita vuoden nuorempi. Nikkarinen näki tämän hyvänä asiana, sillä joukkue sai pelata kovia pelejä. Alkukauden vaikeuksista huolimatta HNMKY voitti kevätkaudella seitsemän ottelua yhdeksästä ja jäi ainoastaan yhden voiton päähän pudotuspeleistä. Jo tuolloin Möttölältä odotettiin enemmän kuin muulta joukkueelta.
Seuraavaksi kaudeksi Möttölä oli kehittynyt paljon ja oli noussut joukkueen parhaimpien pelaajien joukkoon. Pituuttakin oli kertynyt, sillä hän oli jo lähes kaksimetrinen. B-nuorissa HNMKY voitti samana kautena myös Suomen mestaruuden. Kun Möttölä valittiin nuorten maajoukkueeseen, hän tuli paremmin koripallokansan tietoisuuteen. Muun muassa Pentti Salmi huomasi Möttölän lahjakkuuden pitäen tätä tulevaisuudenlupauksena. Myös yliopistojen värvääjät osoittivat kiinnostuksensa Möttölään. Pelikauden 1993–1994 Möttölä vietti vaihto-oppilaana San Antoniossa, muttei saanut pelata lukion joukkueessa, koska hän oli jo pelannut Suomen nuorisomaajoukkueissa. Möttölä sai kuitenkin harjoitella joukkueen kanssa, minkä lisäksi hän pelasi ulkona päivittäin. Hänen vaihto-oppilasvuotensa jäi kuitenkin kesken, sillä keväällä 1994 Suomen koripallomaajoukkueen päävalmentaja Henrik Dettmann soitti Möttölälle ja pyysi tätä alle 22-vuotiaiden EM-kisoihin. Kisojen ja vaihto-oppilasvuoden jälkeen oli selvää, että Möttölä oli valmis HNMKY:n edustusjoukkueeseen. Hänet nostettiinkin edustusjoukkueeseen yhdessä Ville Oljen kanssa kaudeksi 1994–1995. 
Möttölä jatkoi nopeaa kehittymistään, mutta ei saanut itsestään kaikkea irti peleissä. Ennakkoluulottomalla pelillään hän sai kuitenkin paljon peliaikaa SM-sarjassa. Vuoden 1995 lopulla Rick Majerus vieraili Helsingissä katsastamassa Möttölän osaamista, ja joululomalla Möttölän oli aika käydä tutustumassa Utahin yliopistoon Yhdysvalloissa. Kausi jatkui kuitenkin Suomessa, ja vasta seuraavana kesänä Los Angelesissa pelattu turnaus sai houkuteltua Möttölän muuttamaan Yhdysvaltoihin. Syksyllä 1996 hän muutti Yhdysvaltoihin opiskelemaan Utahin yliopistoon.

Utahin yliopisto

Kilpailu peliajasta oli Utahin yliopistossa kovaa. Joukkueen tunnetuin pelaaja oli Keith Van Horn, joka pelasi myös samalla pelipaikalla kuin Möttölä. Aluksi Möttölä oli valmis jo lähtemään pois yliopistosta, mutta päätti parin kuukauden harjoittelun jälkeen jäädä pelaamaan. Möttölä aloitti kauden hyvin, ja NBA:n kykyjenetsijät pitivät hänen rohkeudestaan. Myös Majerus piti Hannon alkua hyvänä, mutta hänen mukaansa Möttölä hävisi silti muille pelaajille fyysisyydessä. Möttölä oli kauden ajan joukkueen ensimmäinen penkkipelaaja, mutta pääsi kerran myös aloitusviisikkoon Van Hornin ollessa poissa. Kyseisessä ottelussa UC-Irvineä vastaan Möttölä heitti 19 pistettä. Helmikuussa Utah aloitti neljäntoista ottelun mittaisen voittoputken, jonka turvin joukkue selviytyi aina WAC-turnauksen loppuotteluun asti. Loppuottelussa Utah voitti Teksasin yliopiston luvuin 89–68 ja voitti konferenssin mestaruuden. NCAA-turnauksessa Utah selvisi helpohkosti läntisen alueen loppuotteluun, jossa Kentuckyn yliopisto voitti Utahin lukemin 59–72. Möttölän ensimmäinen yliopistokausi oli ohi, ja hänet valittiin WAC-divisioonan tulokasviisikkoon.
Toisella kaudella Van Horn lähti NBA:han ja media odotti Utahin menestyksen hiipuvan. Joukkueen sisällä kuitenkin tiedettiin kaiken olevan kunnossa. Utah aloittikin kauden 87–59-voitolla Fullerton Statesta Möttölän tehdessä 12 pistettä. Utah jatkoi voittokulkuaan voittamalla kauden 18 ensimmäistä peliään ja nousi maan rankingissa toiselle sijalle. Möttölä otti Van Hornin jättämän laiturin paikan ja nousi aloitusviisikkoon. Utahin ensimmäinen tappio tuli vasta helmikuussa New Mexicoa vastaan. NCAA:ssa Utah voitti ottelut niukasti ja pääsi taas läntisen alueen loppuotteluun, jossa sillä oli vastassa ykköseksi sijoitettu Arizonan yliopisto. Utah voitti ottelun selvästi luvuin 76–51 Majeruksen uuden puolustusmuodon ansiosta ja joukkue pääsi Final Fouriin. Lopputurnaukseen pääsy takasi myös runsaasti julkisuutta Möttölälle sekä koko joukkueelle. NCAA-turnauksen välierissä joukkue sai vastaansa Pohjois-Carolinan yliopiston, jonka riveissä pelasi jo silloin tunnettu Vince Carter. Utah jatkoi hyviä otteitaan ja voitti Pohjois-Carolinan 65–59, jolloin joukkue selviytyi NCAA:n loppuotteluun. Finaaliin oli päässyt myös Kentucky, joka oli tiputtanut Utahin jo kahtena vuotena peräkkäin. Kentucky voitti Utahin pitkään johtaman ottelun luvuin 78–69. Möttölä oli loppuottelussa joukkueensa parhaimpia pistemiehiä tehtyään 15 pistettä.
Kauden 1998–1999 alussa oli selvää, että Möttölä tulisi saamaan enemmän peliaikaa ja vastuuta. Korinaluspelaajista Michael Doleac oli lähtenyt NBA:han, ja pelaajia, jotka olivat olleet merkittävissä rooleissa Final Four –kaudella oli jäljellä ainoastaan kaksi. Utahin kausi alkoi keskinkertaisesti, sillä kymmenestä ensimmäisestä ottelustaan joukkueen onnistui voittaa kuusi. Tämän jälkeen joukkue kuitenkin ryhdistäytyi ja pelasi 23 ottelun tappiottoman jakson. Samalla yliopisto pelasi historiansa ensimmäisen tappiottoman konferenssikauden. Myös Wac-turnauksessa Utah jatkoi hyviä otteitaan voittamalla kolme seuraavaa otteluaan. Möttölä heitti Teksasia vastaan uuden piste-ennätyksensä, 28 pistettä. NCAA-turnauksessa joukkue sen sijaan pääsi ainoastaan toiselle kierrokselle, jossa Miamin yliopisto voitti Utahin kahdeksalla pisteellä. Tämä oli joukkueelle suuri pettymys, sillä Utah oli tippunut näin aikaisessa vaiheessa viimeksi vuonna 1995. Joka tapauksessa kausi oli Möttölän osalta hyvä yksilötasolla. Hänet valittiin WAC-konferenssin tähdistöviisikkoon ja hän oli konferenssinsa paras vapaaheittäjä.
Möttölän aloittaessa viimeisen yliopistokautensa hänet luettiin maan parhaimpien yliopistopelaajien joukkoon. Myös Möttölällä itsellään oli kovat odotukset kaudesta, mutta samalla hän tiesi, että joukkue oli joutunut luopumaan muutamista tärkeistä pelaajista. Kausi lähti lupaavasti käyntiin, mutta toisessa harjoitusottelussa Möttölän nivelsiteet venähtivät. Tämä tuli pahimpaan mahdolliseen aikaan, sillä loukkaantuminen vaikutti Möttölän asetelmiin NBA:n kykyjenetsijöiden listoilla. Hän joutui kuntouttamaan polveaan neljä viikkoa ja teki paluun kentille joulukuussa Chicago Statea vastaan. Ottelu sujui Möttölältä hyvin, sillä hän teki 16 pistettä. Seuraavassa pelissä Teksasia vastaan Möttölä teki 32 pistettä ja johdatti joukkueensa 79–73-voittoon. Helmikuussa Möttölä loukkasi peukalonsa ja kyynärpäänsä ottelussa ilmavoimien akatemiaa vastaan. Hän pelasi vielä kaksi ottelua, mutta joutui vetäytymään kentiltä, kun vammat eivät alkaneet parantua. Myöhemmin selvisi, etteivät vammat olleet ammattilaisuraa vaarantavia. Tämä ei kuitenkaan auttanut Möttölän tilannetta, sillä vuoden 2000 varaustilaisuutta ajatellen Möttölän tuli saada peliaikaa. Runkosarjan lopussa Möttölä palasi kentälle ottelussa Nevadan yliopistoa vastaan ja teki heti kaksikymmentä pistettä. Runkosarjan päätyttyä hänet valittiin konferenssin tähdistöviisikkoon loukkaantumisistaan huolimatta. Utah selviytyi niukasti taas mukaan NCAA:han, jossa joukkue sai vastaansa Saint Louisin yliopiston. Utah voitti Saint Louisin ja pääsi seuraavalle kierrokselle. Vastus koveni heti, sillä vastaan tuli Michigan State, joka oli aiemmin voittanut Antti Nikkilän edustaman Valparaison yliopiston. Utah hävisikin ottelun Möttölän tehdessä 16 pistettä. Ottelu oli Möttölän yliopistouran viimeinen.

NBA:n varaustilaisuus 2000

Möttölä kiersi toukokuun lopusta kesäkuun puoleenväliin saakka esittäytymässä eri NBA-joukkueille varmistaakseen valintansa vuoden 2000 NBA:n varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella. Yksikään joukkue ei kuitenkaan luvannut varmasti varata häntä ensimmäisellä kierroksella. Möttölä ilmoittautui varaustilaisuuteen, muttei itse matkustanut paikalle. Ensimmäisen kierroksen mentyä Möttölä oli pettynyt, koska hän oli odottanut tulevansa varatuksi aikaisemmin. Toisen kierroksen aloittivat joukkueet, joiden luona Möttölä ei ollut edes käynyt testattavana. Lopulta Atlanta Hawks varasi Möttölän toisella kierroksella varausnumerolla 40. Toisen kierroksen varaus tarkoitti, ettei Möttölä saanut automaattisesti sopimusta NBA:han, vaan hän joutui ansaitsemaan paikkansa Hawksin joukkueessa kesäturnausten kautta. Möttölä oli Atlantassa pidetyssä kesäturnauksessa joukkueensa paras pistemies 17,0 pisteen keskiarvolla ja teki Bostonin kesäturnauksessakin pisteitä 6,3 pisteen keskiarvolla. Möttölä sai harjoitusten sekä hyvin menneen Atlantan turnauksen ansiosta Hawksin valmennusjohdon vakuuttumaan taidoistaan ja allekirjoitti NBA-sopimuksen Hawksin kanssa heinäkuun 2000 lopulla. Sopimus oli yhden kauden mittainen, mutta sisälsi Hawksin option myös seuraavasta kaudesta.

Paluu Eurooppaan: Espanja

Hanno Möttölän kaksivuotinen sopimus Hawksin kanssa oli loppunut, eikä uuden sopimuksen saaminen ollut helppoa NBA:n ja NBA-pelaajayhdistyksen välisten sopimusriitojen takia. Uuden luksusveron takia joukkueet eivät halunneet allekirjoittaa uusia sopimuksia, ennen kuin luksusveron määrä olisi päätetty. Tämän vuoksi Möttölän agentit alkoivat hakea uutta sopimusta Euroopasta ja NBA:sta. Euroopasta tuli 4-5 hyvää tarjousta, joista TAU Cerámica Vitorian kaksivuotinen sopimus tuntui parhaalta. Myöhemmin Möttölä on kertonut katuvansa lähtöään pois NBA:sta. Ensivaikutelma seurasta ei ollut hyvä, sillä ensimmäisissä harjoituksissa paikalla oli ainoastaan kolme varsinaista pelaajaa: joukkueen muut pelaajat olivat joko loukkaantuneina tai MM-kisoissa. Jugoslavialaisen valmentajan Duško Ivanovićin harjoitusmetodit tuntuivat Möttölästä oudoilta, sillä yksi yhdysvaltalaispelaaja joutui muutamaksi päiväksi sairaalaan nestehukan takia. Uuteen pelityyliin sopeutuminen oli Möttölälle vaikeaa, sillä se erosi paljon NBA:n pelityylistä.
Kauden ensimmäisessä ottelussa Möttölä kuitenkin otti heti ratkaisijan roolin ja heitti ratkaisevan kolmosen 73–74-voittoon päättyneessä ottelussa Joventut Badalonaa vastaan. Möttölä osallistui myös ensimmäisenä suomalaisena pelaajana Euroliigaan ja aloitti sen näyttävästi. Ensimmäisessä Euroliiga-ottelussaan hän teki 31 pistettä Maccabi Tel Avivia vastaan, minkä ansiosta hänet valittiin Euroliigan viikon arvokkaimmaksi pelaajaksi.
Joukkueen pelit olivat kauden aikana melkoista vuoristorataa, kuten Möttölänkin. Joukkueen peliä vaikeuttivat myös useat pelaajavaihdokset ja loukkaantumiset. Möttölä itse loukkaantui marraskuun alussa, kun hän nyrjäytti nilkkansa harjoituksissa. Joukkueenjohto ei suuresti välittänyt Möttölän loukkaantumisesta, vaikka Möttölä itse tiesi sen pahaksi. Möttölä harmistui ja ilmoitti seurajohdolle haluavansa purkaa sopimuksensa, koska ei tuntenut enää oloaan turvalliseksi. Sopimus purettiin joulukuun alussa, mutta Möttölällä ei ollut vielä löytänyt uutta seuraa. Viimeisen pelinsä seuran paidassa Möttölä pelasi pari päivää sopimuksen purkamisen jälkeen Maccabia vastaan: hän teki 16 pistettä kolmen pisteen voittoon päättyneessä ottelussa. Tämän jälkeen hän kuntoutti nilkkaansa koko kevään ajan ja pystyi harjoittelemaan normaalisti vasta toukokuussa 2003.

Venäjän Superliigaa

Kesällä 2005 Möttölä teki Moskovan Dynamon kanssa kaksivuotisen sopimuksen. Samalla hänestä tuli ensimmäinen suomalainen koripalloilija Venäjän Superliigassa. Yhtenä tärkeänä siirtoon vaikuttaneena tekijänä Möttölä piti joukkueen valmentaja Dušan Ivkovićin halua saada hänet seuraansa. Dynamo aloitti kauden kolmella perättäisellä voitolla, ja ensimmäinen tappio tuli lokakuun lopulla Spartak Primorjea vastaan. Marraskuussa Dynamo aloitti ULEB Cupin voitolla Belgradin Punaisesta Tähdestä. 83–77-voittoon päättyneessä ottelussa Möttölä teki 12 pistettä ja otti kaksi levypalloa. Kauden parhaan pelinsä Superliigassa Möttölä pelasi UNIKS Kazania vastaan joulukuussa tehtyään 18 pistettä. Parhaat pelinsä ULEB Cupissa hän pelasi Lottomatica Romaa ja Hapoel Jerusalemia vastaan tehden 13 pistettä. 
Helmikuun aikana Möttölän esitykset alkoivat kuitenkin kääntyä vaatimattomiksi, minkä takia hän sai vähemmän peliaikaa kuin ennen. Hän pyrki saamaan lisää peliaikaa seuran järjestämällä leirillä Espanjassa, jossa hän kokeili sentterinä pelaamista. ULEB Cupin neljännesvälierissä Dynamo voitti selvästi Spirou Charleroin. Möttölän peliaika lisääntyi hieman, ja joukkue pääsi myös puolivälieristä jatkoon voitettuaan Belgradin Punaisen tähden. Välierissä Dynamo voitti Hapoel Jerusalemin yhteiskorien avulla kymmenellä pisteellä ja eteni loppuotteluun. Dynamo voitti finaalissa kreikkalaisen Aris Thessalonikin ja otti siten seuran historian ensimmäisen mestaruuden Euroopasta. Dynamon valmentaja ei kuitenkaan päästänyt Möttölää kentälle koko ottelun aikana. Venäjän Superliigassa Dynamon tie katkesi puolivälieriin joukkueen hävittyä Kazanille otteluvoitoin 3–0. Dynamo purki kauden jälkeen Möttölän sopimuksen, sillä joukkueen päämanagerin mukaan Möttölä ei ollut täyttänyt seuran odotuksia. Lisäksi hänen valitettiin olleen liian tarkka raha-asioista sekä erakoituneen muusta joukkueesta.

Vuosi Liettuassa

Kaudeksi 2006–2007 Möttölä teki vuoden mittaisen sopimuksen Žalgiris Kaunasin kanssa. Žalgiris aloitti kauden hyvin voittaen Liettuan koripalloliigassa KK Nevėžisin pistein 100–79. Möttölä onnistui hyvin heti ensimmäisessä pelissään tehden 17 pistettä. Ennen Euroliiga-avausta Žalgiris oli voittanut kaikki kolme Liettuan koripalloliigan peliään sekä viisi Baltian liigan peliä. Ensimmäisessä Euroliiga-ottelussa seuran voittoputki katkesi 95–82-tappiolla Benetton Trevisolle. Tästä huolimatta Möttölä teki ottelussa kymmenen pistettä ja otti kolme levypalloa. Kauden parhaan Euroliiga-pelinsä Möttölä pelasi Arisia vastaan tehtyään kaksikymmentä pistettä, mikä ei kuitenkaan auttanut joukkuetta voittoon, sillä Aris voitti ottelun luvuin 73–66. Joulukuussa joukkueen uudeksi valmentajaksi tuli Rimantas Grigas; samoihin aikoihin Möttölä nyrjäytti nilkkansa, mikä johti parin viikon lepoon kentiltä. Möttölän palattua joukkueeseen hänen peliaikansa väheni, eikä hänen pelinsä enää kulkenut entisen lailla. Euroliigassa joukkue ei päässyt myöskään alkulohkoaan pidemmälle. Helmikuussa Žalgiris voitti Liettuan Cupin loppuottelussa BC Lietuvos Rytasin. Möttölä jäi ottelussa ainoastaan kolmeen pisteeseen, mutta otti viisi levypalloa. Žalgiris eteni Baltian liigan finaaliin Lietuvos Rytasin vastustajaksi. Rytas voitti ottelun luvuin 81–77. Möttölä pääsi kentälle ainoastaan viideksi minuutiksi, mutta teki neljä pistettä. Kotimaan liigassa Žalgiris eteni myös loppuotteluihin, joissa vastassa oli tuttu Rytas. Möttölä sai ottelusarjassa vain vähän peliaikaa, mistä hän ei peitellyt pettymystään. Žalgiris voitti loppuottelusarjan voitoin 4–2, mutta Möttölä ei ollut ratkaisuottelussa mukana edes pelaavassa kokoonpanossa.

Kreikka ja vetäytyminen kentiltä

Kaudeksi 2007–2008 Möttölä teki sopimuksen kreikkalaisen Aris Thessalonikin kanssa. Joukkue pelasi Kreikan pääsarjan lisäksi Euroliigaa. Sopimuksen syntyyn vaikutti ratkaisevasti suomalais-kanadalaisen Gordon Herbertin siirtyminen joukkueen päävalmentajaksi, sillä ilman häntä Möttölä ei olisi omien sanojensa mukaan siirtynyt seuraan. Aris Thessaloniki oli kiinnostunut Möttölän palkkaamisesta jo edelliskaudella, mutta tällöin hän oli valinnut Liettuan. Aris aloitti kotimaan liigan 18 pisteen voitolla Olympiada Patrasista Möttölän tehdessä kymmenen pistettä. Euroliigan joukkue aloitti 87–83-voitolla Unicaja Málagasta. Möttölä teki ottelussa yhdeksän pistettä ja otti lisäksi kolme levypalloa. Joukkue pelasi hyvin ja saavutti tammikuussa kahdeksan ottelun voittoputken voitettuaan paikallisvastustaja PAOK Thessalonikin. Euroliigassa joukkue pelasi myös hyvin, ja Aris selviytyi kuudentoista parhaan joukkoon oltuaan lohkonsa viides. Jatkosarjasta joukkueen ei kuitenkaan enää onnistunut jatkaa, sillä se voitti kuudesta pelistään kaksi ja sijoittui lohkonsa viimeiseksi. Viimeisessä Euroliiga-pelissään Aris voitti BC Lietuvos Rytasin lukemin 83–74 Möttölän jäädessä pisteittä. Kreikan liigassa joukkue sijoittui runkosarjan viidenneksi ja sai vastaansa neljänneksi sijoittuneen Maroussin. Aris hävisi otteluparin otteluvoitoin 2–1, mikä päätti Möttölän kauden. Hän piti kuitenkin olostaan Kreikassa ja kehui Arisia ylivoimaisesti parhaaksi organisaatioksi pelaajaurallaan.
Kesällä 2008 Möttölä pelasi Suomen koripallomaajoukkueessa EM-karsintoja. Suomi selviytyi karsinnasta seuraavan kesän EM-lisäkarsintaan, mutta suora paikka EM-kisoissa jäi haaveeksi. Unkaria vastaan pelatun EM-karsintojen viimeisen ottelun jälkeen Möttölä ilmoitti lopettavansa uransa. Ottelu oli Möttölälle uran sadas miesten maajoukkueessa. Möttölä olisi saanut vielä ainakin kahdeksi vuodeksi rahakkaan sopimuksen Eurooppaan, mutta hän halusi kahdentoista koripallon ehdoilla vietetyn vuoden jälkeen järjestää aikaa myös perheelleen. Möttölä siirtyi lopettamispäätöksen myötä pelaamaan koripalloa harrastuksenaan miesten II-divisioonaan FC Passen joukkueeseen.

Paluu koripallokentille

Hanno Möttölä ilmoitti paluustaan Suomen koripallomaajoukkueeseen kesän 2009 alussa pidetyssä lehdistötilaisuudessa. EM-karsintojen jälkeen hänen oli tarkoitus jatkaa uraansa myös seuratasolla. 
Syyskuussa 2009 Torpan Pojat ilmoittikin solmineensa kahden kauden pituisen sopimuksen Möttölän kanssa. Möttölän aiottu Korisliiga-kauden aloitus siirtyi kuitenkin helmikuulle, koska hän joutui akillesjänneleikkaukseen. Paluuta myöhästytti myös umpilisäkkeen leikkaus, joka jouduttiin suorittamaan joulun jälkeen. Helmikuun alussa Möttölä pelasi ensimmäisen ottelunsa Torpan Pojissa joukkueen kohdattua Kouvot. Vaikka ottelu päättyi ToPon kolmentoista pisteen tappioon, teki Möttölä kahdeksantoista pistettä. Möttölän pelatessa Topo hävisi kolme peliä voittaen yhdeksän, ja varmisti runkosarjan kolmannen sijan. Pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella joukkue sai vastaansa Korihait. Topo voitti pudotuspelien ensimmäisen kierroksen suoraan voitoin 3–0, ja välierissä joukkue kaatoi vielä Kouvot voitoin 3–1. Loppuottelusarjan toisessa ottelussa Tampereen Pyrintöä vastaan Möttölä teki SM-sarjan piste-ennätyksensä heitettyään 33 pistettä. Ennen neljättä finaaliottelua Möttölä oli tehnyt 48 perättäistä onnistunutta vapaaheittoa, jolla hän sivusi Korisliigan ennätystä. Seuraavassa ottelussa hän kuitenkin heitti yhden vapaaheiton ohi. Loppuottelusarja päättyi lopulta Pyrinnön hyväksi 3–2-otteluvoitoin Möttölän jäädessä viimeisessä ottelussa neljään pisteeseen.
Elokuussa 2010 Möttölä loukkasi akillesjänteensä ja joutui jättämään EM-karsintaotteluita väliin. Leikkauksen takia myös hänen Korisliiga-kauden avauksensa lykkääntyi. Paluun Torpan paitaan Möttölä teki vasta tammikuussa 2011 cup-ottelussa Korihaita vastaan. Hän ei pystynyt edustamaan seuraa koko loppukautta loukkaantumisen takia.
Möttölä jatkoi Torpan Pojissa myös kaudella 2011–2012. Pian paluun jälkeen hän kärsi jännevammasta ja joutui jättämään otteluita väliin. Lopulta hän pelasi kauden aikana 28 ottelua.
Kauden 2012–2013 alussa Möttölä ei pelannut missään joukkueessa, mutta helmikuussa 2013 hän teki I-divisioonaseura Torpan Poikien kanssa pelaajasopimuksen.

Maajoukkue

Hanno Möttölä puki ensimmäistä kertaa päälleen Suomi-paidan vuonna 1992 noustuaan Harri Jokelan valmentamaan nuorten maajoukkueeseen. Vuonna 1994 Möttölä pääsi pelaamaan 17 vuoden ikäisenä 22-vuotiaiden EM-lopputurnaukseen Sloveniaan. Suomen koripallomaajoukkueen päävalmentaja Henrik Dettmann pitää tätä EM-turnausta Möttölän kansainvälisenä läpimurtona.
Kun Suomen miesten maajoukkue vuonna 1995 pelasi Ateenan EM-kisoissa, otti joukkueen päävalmentaja Henrik Dettmann 18-vuotiaan Möttölän mukaan joukkueeseen. Kaikki maajoukkuepelaajat eivät olleet tyytyväisiä toimintaan, sillä ajateltiin, että heidän työnsä tuloksista pääsisivät nauttimaan pelaajat, jotka eivät olleet mukana EM-karsinnoissa. Pelien alettua puheet kuitenkin vähenivät, ja Möttölä otettiin hyvin vastaan. Ateenassa Möttölä pelasi kolmanneksi vähiten joukkueessa, mutta otti siitä huolimatta toiseksi eniten levypalloja. Möttölä on sanonut, että hänellä oli tuolloin rajaton itseluottamus, joten pelit sujuivat hänen osaltaan melko hyvin. Möttölä ei kuitenkaan ollut tyytyväinen huonoon heittopeliinsä. Tilastojen valossa Möttölä pelasi parhaan pelinsä kisojen ensimmäisessä ottelussa Venäjää vastaan, jossa hän teki seitsemän pistettä ja otti kuusi levypalloa.
Möttölä on kuulunut monen vuoden ajan maajoukkueen kantaviin voimiin. Tilastojen valossa Möttölän parhaat maajoukkuevuodet ajoittuvat 2000-luvun alkupuolelle, jolloin hän teki vuoden 2003 EM-kisojen karsinnoissa keskimäärin 19,0 pistettä ja otti 7,7 levypalloa ottelua kohden. Möttölän ottelukohtainen piste-ennätys maajoukkueessa on 42 pistettä, jonka hän teki vuonna 2001 Islantia vastaan. Möttölän piste-ennätys nuorisomaajoukkueissa on 43 pistettä, jonka hän teki vuonna 1997 alle 22-vuotiaiden joukkueessa.
Suomi selviytyi vuonna 2011 Liettuan EM-kilpailuihin, joihin myös Möttölä osallistui. Hän pelasi viidessä ottelussa ja teki parhaimmillaan 10 pistettä Bosnia ja Hertsegovinaa vastaan. Hän joutui jättäytymään kipeytyneen nivesensa takia sivuun EM-peleistä viikon ajaksi. Möttölä teki paluun kisojen päätösottelussa Sloveniaa vastaan, jolloin hän teki neljä pistettä.
Suomen jäätyä Bilbaon MM-turnauksessa alkulohkoon Möttölä ilmoitti lopettavansa pelaajauransa. Ura pelaajana ei myöskään jatku enää seurajoukkueissa, vaan jatkossa Möttölä toimii Helsinki Basketball Academyn valmentajana.

Valmentajana

Vuoden 2019 kesällä Möttölä ryhtyi Suomen miesmaajoukkueen apuvalmentajaksi.

Pelityyli

Möttölä pitää itseään selkeästi isona laitahyökkääjänä. Hänen yliopistovalmentajansa Rick Majeruksen mukaan Möttölä saattoi pelata yliopistosarjoissa paikkoja 3–5. Möttölä on tunnettu itsekritiikistään: jo nuorena hän tuskastui helposti omiin suorituksiinsa. Möttölän maajoukkuevalmentajana toimineen Jarmo Laitisen mukaan Möttölä oli nuorena muita heikompi fyysisesti, mikä vaikutti myös hänen nopeuteensa. Möttölä alkoi kuitenkin kehittyä nopeasti, kun hänen fysiikkansa ja pituutensa kasvoivat. Möttölän mukaan hän teki Suomessa suurimman osan koreista korin alta, mutta yliopistossa hänen pelityylinsä monipuolistui. Yhdysvalloissa Möttölän pelitapaa pidettiin ”eurooppalaisena”, koska hän pystyi heittämään sekä liikkumaan hyvin kentällä. Yliopistossa Möttölä oppi arvostamaan joukkuepelaamista. Hän toivoi siirtyvänsä NBA-joukkueeseen, jossa pelattaisiin paljon pelikuvioita.
NBA:ssa pelatessaan Möttölälle sanottiin, että hänen tulisi kehittää voimaa ja nopeutta. Lisäksi levypallo- ja korinaluspelit olivat alueita, joissa hänen olisi pitänyt kehittyä. NBA:ssa hän ei kuulunut sarjan tähtipelaajiin, mutta oli tunnettu kovasta asenteestaan ja työnteostaan. Palattuaan Torpan Poikiin Möttölä ilmoitti tavoitteekseen kansainvälisen pelitempon tuomisen joukkueeseen. Hän halusi myös auttaa kokemuksellaan joukkuetta sekä kentällä että sen ulkopuolella.

Yksityiselämä

Möttölän isä on Kari ja äiti Marjatta. Ollessaan nuori Möttölä harrasti useita muitakin urheilulajeja, muun muassa jalkapalloa. Hän kävi peruskoulua Käpylän yhtenäiskoulussa, mutta siirtyi lukioon mentyään Mäkelänrinteen lukioon. Möttölä suoritti ylioppilaskirjoitukset vuonna 1996 ja aloitti saman vuoden kesällä asepalveluksen Lahden Urheilukoulussa. Hän ei kuitenkaan ehtinyt käydä armeijaa loppuun, sillä hän muutti opiskelemaan Utahiin. Utahin yliopistossa Möttölä luki pääaineenaan taloustieteitä.
Möttölä avioitui vuonna 2001 Ulla Leinikan kanssa. Pariskunnalla on kaksi lasta. Vuoden 2008 lopettamisen jälkeen Möttölä muutti perheensä kanssa asumaan Käpylään remontoimaansa taloon. Möttölän veli Matias Möttölä on toimittaja ja tietokirjailija. Hän on kirjoittanut kirjan Unelmien NBA, jossa hän kertoo NBA-sarjasta ja haastattelee Möttölää.
Möttölän pikkuserkkuja ovat menestyneet NHL-jääkiekkoilijat Jarkko Ruutu ja Tuomo Ruutu sekä NHL-kykyjenetsijä Mikko Ruutu. Möttölä oli mukana perustamassa helsinkiläistä urheiluseura FC Passea vuonna 2002.