Loviisa Niskavuori

Kuvitteellinen henkilöhistoria

Luonteeltaan Loviisa on alkuun hiljainen ja vaatimaton, mutta kasvaa pian vahvatahtoiseksi ja päämäärätietoiseksi Niskavuoren matriarkaksi. Hänen rooliaan on luonnehdittu vaikeaksi mutta antoisaksi. Loviisa on kotoisin Längelmäeltä Saaroisten tilalta. Niskavuorelle hän muuttaa avioiduttuaan Juhani Niskavuoren kanssa ja tuo samalla huomattavan omaisuuden rahan tarpeessa olevalle Niskavuorelle. Loviisalla ja Juhanilla on neljä poikaa: Fredrik, Kaarle, Matti ja Aarne sekä kaksi tytärtä: Saima ja Anna-Liisa.
Niskavuoren nuori emäntä -näytelmässä Loviisa joutuu keskelle kolmiodraamaa, kun hänelle selviää, että Juhani pitää meijerska Malviinaa jalkavaimonaan. Hän päättää lähettää Malviinan Pohjanmaalle. Niskavuoren naisissa Loviisa pyrkii pelastamaan poikansa Aarnen avioliiton. Kyläkoulun nuori opettaja Ilona Ahlgren osoittautuu Niskavuorta vahvemmaksi ja vie Aarnen mukanaan Helsinkiin. Loviisa jää hoitamaan Niskavuorta Aarnen ex-vaimon Martan kanssa. Martan ja Loviisan välit ovat kireät. Niskavuoren leivässä Aarne ja Ilona palaavat Niskavuorelle. Toisen maailmansodan vuosina Loviisa emännöi Niskavuorta yhdessä Ilonan kanssa. Rauhan tultua Loviisa on hieman yli 80-vuotias, joten hänen elinkaarensa ajoittuu osapuilleen vuosiin 1865–1945. Hän kuolee aivan näytelmäsarjan lopussa.

Esikuva

Niskavuoren Loviisan esikuvana pidetään Wuolijoen rusthollin emäntää Serafina Wuolijokea, joka oli kotoisin Kärkölästä. Serafinan ja Juho Wuolijoen avioliitto oli pääpiirteissään samankaltainen kuin Loviisan ja Niskavuoren Juhanin liitto. Heille syntyi neljä lasta, ja Serafina eli huomattavasti pitempään kuin Juho. Serafina ei myöskään tullut toimeen komentelevan kälynsä Hanna Wuolijoen kanssa. Hanna Wuolijoki on Niskavuoren Hetan esikuva. Myös Loviisan ja Hetan suhde on täynnä kitkaa. Juhon muiden sisarusten kanssa Serafina sen sijaan tuli hyvin toimeen, kuten Loviisakin Antti ja Kustaava Niskavuoren kanssa.
Serafina Wuolijoki kasvoi suurtilan emännyyteen vähitellen ja saavutti väkensä kunnioituksen, kuten Loviisakin. Hella Wuolijoki kirjoitti Loviisan jonkin verran Serafiinaa nuoremmaksi - hän sijoitti Niskavuoren nuori emäntä -näytelmänsä tapahtumat 1880-luvulle, kun Serafina puolestaan oli naitu Wuolijoelle jo 1871. Hella Wuolijoki venytti Loviisan elämänlangan yli toisen maailmansodan vuosien, kun Serafina taasen kuoli 1939.

Teatterissa

Ensimmäinen Loviisa oli Elsa Rantalainen Niskavuoren naisten kantaesityksessä Helsingin Kansanteatterissa maaliskuussa 1936. Niskavuoren nuoren emännän kantaesityksessä Suomen Kansallisteatterissa marraskuussa 1940 Loviisaa näytteli Kaisu Leppänen. Muita Loviisa-tulkitsijoita näyttämöillä ovat olleet muun muassa Sylvi Salonen (Tampereen Työväen Teatteri, 1958), Tiina Rinne (Turun kaupunginteatteri, 1960), Maija-Liisa Turkka (Helsingin Kaupunginteatteri, 1977), Ulla Reinikainen (Lahden Kaupunginteatteri, 1987) ja Pirjo Leppänen (Rovaniemen kaupunginteatteri, 1991). 2000-luvulla Loviisaa ovat näytelleet muun muassa Wanda Dubiel (Suomen Kansallisteatteri, 2004) ja Ritva Oksanen (Hämeenlinnan kaupunginteatteri, 2010).

Elokuvissa

Valentin Vaalan elokuvassa Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä Loviisaa näyttelee Emma Väänänen. Vuoden 1987 televisioelokuvissa Niskavuoren nuori emäntä ja Niskavuoren Heta häntä näyttelee Erja Manto. Edvin Laineen Niskavuoren Hetassa Loviisana on Emma Väänänen. Laineen elokuvissa Niskavuoren Aarne ja Niskavuori taistelee Loviisaa näyttelee Elsa Turakainen. Vuoden 1987 televisionäytelmässä Entäs nyt, Niskavuori? Loviisana on Helinä Viitanen. Vaalan elokuvassa Niskavuoren naiset Loviisaa näyttelee Olga Tainio ja vuoden 1958 väriversiossa puolestaan Emma Väänänen. Matti Kassilan Niskavuori-elokuvassa Loviisan roolissa on Rauni Luoma.