Yleinen työttömyyskassa

Yleinen työttömyyskassa YTK  (aiemmin Yksityisalojen työttömyyskassa), niin sanottu ”Loimaan kassa”, on ammattiliittoihin sitoutumaton suomalainen työttömyyskassa. YTK on perustettu 1991, ja se on jäsenmäärällä mitattuna Suomen suurin työttömyyskassa. Kesäkuussa 2014 Yleisradio uutisoi 350 000 jäsenen rajan ohittuvan pian. YTK:n mukaan 26.2.2019 jäseniä on 424 091. 
Yleinen työttömyyskassa YTK:lla on 130 hengen henkilökunta. Kassa maksoi vuonna 2014 etuuksia noin 608 miljoonaa euroa ja hoitaa noin 50 miljoonan euron tasoitusrahastoa. 
YTK:n toimitusjohtaja on vuodesta 2018 alkaen ollut Sanna Alamäki. Sitä ennen toimitusjohtajana oli oikeustieteen kandidaatti, eMBA Auli Hänninen, joka oli ollut YTK:n toimitusjohtajana vuodesta 2009. Loimaalainen yrittäjä Juho Paloheimo toimi YTK:n johtajana perustamisesta vuoteen 2005 asti.

Yleinen työttömyyskassa YTK:n hallitus 2019

Työttömyyskassalain mukaan työttömyyskassalla tulee olla hallitus. Hallituksen jäseneksi tai varajäseneksi voidaan valita 18 vuotta täyttänyt kassan jäsen. Työttömyyskassoja valvovan Finanssivalvonnan antamien ohjeiden ja määräysten mukaan työttömyyskassan hallituksen jäsenillä tulisi olla "sellaista kokemusta ja asiantuntemusta, jonka avulla hallitus kokonaisuutena arvioiden pystyy tehokkaasti ohjaamaan ja valvomaan kassan ja sen toimivan johdon toimintaa sekä kantamaan vastuunsa kassan toiminnasta. Hallituksen koostuessa kassan toimialan laajuus huomioiden erilaista koulutusta ja kokemusta omaavista jäsenistä, heidän tietonsa ja taitonsa täydentävät toisiaan." 
YTK:n mukaan sen hallituksessa on  juridista, taloudellista, työttömyysturvan, sijoitustoiminnan, johtamisen sekä sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan osaamista. YTK:n hallituksen puheenjohtaja on Tuomas Helle ja varsinaisina jäseninä ovat Sirkku Linna, Artti Aurasmaa, Mikko-Pekka Hanski, Jari Rantala ja Veera Svahn.

Historia

Loimaalainen entinen tekstiili- ja nahka-alan yrittäjä Juho Paloheimo toimi YTK:n johtajana perustamisesta vuoteen 2005 asti.
Myöhemmin Kokoomuksen puoluevaltuuston varavaltuutettuna toiminut Paloheimo perusteli kassan perustamista ammattiyhdistysliikkeen vastaisena toimena: Länsimaisen demokratian parhaiden perinteiden mukaan palkansaajalla tulee olla valinnanvapaus myös työttömyysturvansa järjestämisessä. Emme halunneet, että meidän puolisomme tai lapsemme olisivat tukemassa tällaista ”vastapuolen” järjestelmää.
Yleinen työttömyyskassa YTK on perustettu 21. elokuuta 1991 allekirjoitetulla sopimuskirjalla, jolla kymmenen yksityisillä työaloilla työskentelevää toimihenkilöä ja työntekijää on perustanut Yksityisten työalojen toimihenkilöiden ja työntekijöiden työttömyyskassan. Sosiaali- ja terveysministeriö vahvisti 17. syyskuuta 1991 antamallaan päätöksellä uuden työttömyyskassan säännöt, ja kassa on merkitty työttömyyskassarekisteriin 18. syyskuuta 1991. Kassa aloitti toimintansa 1. tammikuuta 1992.
Toiminnan alussa kassan jäseneksi pääsi jokainen Suomessa asuva ja palkkatyötä tekevä alle 65-vuotias toimihenkilö ja työntekijä, joka työskenteli yksityisellä työalalla. Jäsenrajausta on kassan toiminnan aikana laajennettu ja nyt kassan sääntöjen mukaan kassan jäseneksi pääsee jokainen Suomessa asuva ja palkkatyötä tekevä toimihenkilö tai työntekijä, mikä tarkoittaa, että myös julkisella sektorilla työskentelevät pääsevät kassan jäseniksi . Jäsenrajauksen muuttumisen myötä myös kassan nimi on muuttunut ja on nykyisin Yleinen työttömyyskassa YTK.

Palvelut ja jäsenmaksu

YTK tarjoaa jäsenilleen ansioturvan työttömyyden varalle. Mikäli ei ole työttömyyskassan jäsen, saa Kelasta pelkän peruspäivärahan tai työmarkkinatuen. Ansiosidonnainen työttömyyspäiväraha määräytyy jäsenen henkilökohtaisten palkkatulojen mukaan. Työttömyysetuuksia säätelee Suomen lainsäädäntö. Ansiosidonnaisen työttömyyspäivärahan lisäksi YTK maksaa myös vuorottelukorvausta sekä liikkuvuusavustusta. 
YTK:n jäsenmaksu vuonna 2019 on 92 € vuodessa. Jäsenmaksu on vakuutusperusteinen eli jäsenmaksua maksetaan vain siitä ajasta, minkä on jäsenenä. YTK:n jäsen voi liittyä myös YTK-Yhdistykseen, joka tarjoaa muita työelämän vakuutuksia. YTK-Yhdistyksen jäsenmaksu on 18 euroa vuodessa. 
YTK-kassan jäsenmaksu on aina edullisempi kuin ammattiliittojen jäsenmaksut palkkatulojen ylittäessä 6 500 € vuodessa YTK ei kuitenkaan tarjoa jäsenilleen edunvalvonta- tai oikeusapupalveluita eikä neuvottele työehtosopimuksista tai vaikuta lainsäädäntöön. Vuoden 2006 alusta kassan rinnalle perustettu YTK-Yhdistys ry tarjoaa erillistä jäsenmaksua vastaan muun muassa oikeusturvavakuutuksen, tapaturmavakuutuksen ja oikeudellista neuvontaa.
YTK on julkaissut jäsenistönsä työttömyyttä kuvaavaa YTK Barometria kuukausittain vuoden 2014 alusta.