google/wiki40b huggingface dataset:
Kandit

Ensimmäinen tuotantokausi

Ensimmäinen tuotantokausi alkoi Yle TV2 -kanavalla 4. helmikuuta 2013.

Toinen tuotantokausi

Toinen tuotantokausi alkoi 19. tammikuuta 2015.

Kolmas tuotantokausi

Kolmas tuotantokausi alkoi 7. joulukuuta 2015.

Neljäs tuotantokausi

Neljäs tuotantokausi alkoi 30. tammikuuta 2018.

Viides tuotantokausi

Viides tuotantokausi alkaa 1. toukokuuta 2019.
Maghreb

Maghreb (arab. المغرب العربي‎, al-Maġrib al-ʿArabī, ’länsi’) on alkuperältään arabiankielinen nimitys Pohjois-Afrikan alueille Niilin länsipuolella ja Saharan pohjoispuolella. Maghreb tarkoittaa ”auringonlaskun maita”. Vastaavasti mashrek tarkoittaa ”auringonnousun maita”, mutta sanaa ei käytetä yhtä yleisesti.
Maghrebilla viitataan yleensä Marokkoon, Algeriaan ja Tunisiaan, mutta Maghrebin maihin kuuluvat myös Libya ja Mauritania.
Arabiankielisessä maailmassa Marokko tunnetaan nimellä Al-Maghreb.
Auvo Nieminen

Auvo Kalervo Nieminen (s. 10. maaliskuuta 1936 Koijärvi) on suomalainen juristi. Hän on ollut korkeimman hallinto-oikeuden ylimääräinen hallintoneuvos 1982–1987 ja hallintoneuvos 1987–2000.
Tauno Muukkonen

Tauno Einar  Muukkonen (29. lokakuuta 1907 Taipalsaari – 1. lokakuuta 1974 Lappeenranta) oli kenttärovasti ja kristillinen kirjailija.

Henkilöhistoria

Tauno Muukkosen vanhemmat olivat lautamies  Antti Muukkonen ja Matilda Saukko ja puoliso vuodesta 1935 talousopettaja Bertta Turunen. Muukkonen tuli ylioppilaaksi 1928 ja vihittiin papiksi 1939. Hän oli Savon jääkärirykmentin sotilaspastori 1934–1939, V armeijakunnan esikunnan sotilaspastori 1940–1941, III armeijakunnan sotilaspastori 1941–1943, päämajan toimistopäällikkö 1943–1944, pääesikunnan kenttäpiispantoimiston päällikkö 1944–1958, 1. divisioonan kenttärovasti 1958–1966 ja Pohjois-Suomen sotilasläänin kenttärovasti 1966–1967. Jääkärilehden päätoimittaja Muukkonen oli 1935–1939. Hän sai rovastin arvon vuonna 1957.
Kuorike

Kuorike tai kuorikate on puuteollisuuden sivutuotteena syntyvää puhtaasta havupuun kuoresta valmistettua karkeaa puumurskaa.

Ominaisuudet

Kuumalla ilmalla kuorike estää kosteuden haihtumista maasta, sateisella säällä se imee itseensä vettä estäen alla olevan maan liettymistä. Näin kuorike toimii kasvuston kosteustasapainon säätelijänä. Kuorike estää myös siemenkasvien taimettumista, estäen näin siemenrikkakasvien leviämistä. Maassa jo olevien juuririkkakasvien kehitystä kuorike ei torju. Toisaalta ilmava kuorikekerros luovuttaa ravinteita maahan ja lisää kastematojen ja muiden pieneliöiden toimintaa, tarjoten näin istutetuille kasveille hyvät kasvuolosuhteet.

Käyttö

Kuoriketta käytetään maanpinnan luonnonmukaisena kateaineena istutusten ympärillä. Sitä voidaan käyttää myös kuivikkeena esimerkiksi maatiloilla sekä pihakäytävien ja polkujen pohjalla. Mansikkaistutusten ympärillä kuorike estää mansikoiden multaantumista. Kuorikkeen käyttöön voi liittyä myös esteettinen näkökulma.
Paattisten seurakunta

Historia

Paattinen mainitaan ensi kerran asiakirjoissa vuonna 1359, alueen kuuluessa Maarian seurakuntaan. Vuonna 1689 alueesta muodostettiin Maarian kappeliseurakunta. 1901 annettiin määräys Paattisten erottamisesta itsenäiseksi seurakunnaksi, mikä toteutui 1937. 1973 Paattisten kunta liitettiin Turkuun. Seurakunta säilyi kuitenkin itsenäisenä ja liittyi kahdeksantena seurakuntana Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymään. Vuodesta 2000 lähtien seurakunnan kirkkoherrana on toiminut Jukka Järvensivu.

Toimipaikat

Seurakunnan kirkko on 1909 rakennettu puinen Paattisten kirkko. Seurakunnalla on myös seurakuntatalo.
Syklopenteeni

Valmistus ja käyttö

Syklopenteeniä muodostuu maaöljyn krakkauksessa niin sanottuun C₅-jakeeseen, jossa sitä on noin 4 %. Se voidaan erottaa jakeesta isopreenin ja piperyleenin poistamisen jälkeen, mutta sen pitoisuus on niin pieni, että tämä ei ole taloudellisesti kannattava valmistusmuoto. Teollisesti yhdistettä valmistetaankin pelkistämällä syklopentadieeniä selektiivisesti vedyttämällä. Katalyyttinä käytetään palladiumia.
Syklopenteeniä voidaan käyttää monomeerinä polymeerien valmistamiseen. Yhdiste polymerisoituu booritrifluoridin ja vetyfluoridin toimiessa katalyytteinä 1,2-additiopolymeeriksi poly(1,2-syklopentenyleeni)hartsiksi, mutta tärkeämpiä ovat renkaanavautumismetateesillä syntyvät polymeerit. Esimerkiksi volframiheksakloridin tai metalloseenien tai Ziegler–Natta-katalyyttien katalysoimana muodostuu elastomeerinä käytettävää polyolefiineihin kuuluvaa polysyklopenteeniä. Myös muita alkeeneja, esimerkiksi eteeniä tai propeenia voidaan käyttää ko-monomeereina syklopenteenin kanssa. Nämä parantavat muodostuvan polymeerin elastomeerisuutta. Syklopenteenistä voidaan valmistaa myös eräitä muita kemikaaleja kuten syklopentyyliamiinia.
Riimukivi U 582

Riimukivi U 582 on aiemmin Söderby-Karlin kirkossa, Norrtäljen kunnassa Roslagenin alueella sijainnut, mutta myöhemmin kadonnut riimukivi. Riimukiven kirjoitus on ajoitettu 1030-luvulle, ja se sisältää mahdollisesti vanhimman maininnan Suomesta. Monet viikinkien idänretket lähtivät Roslagenin alueelta. Roslagen juontuu mahdollisesti suomen- ja viron kielen Ruotsia tarkoittavista sanoista tai vastavuoroisesti suomen ja viron ruotsia tarkoittavat sanat voivat juontua roslagen-sanasta.
Kivessä kerrotaan Otrygg-nimisen miehen tulleen surmatuksi Suomessa. Teksti ei kerro, surmattiinko hänet taistelussa vai jossain muussa yhteydessä, mutta yleensä riimukivet pystytettiin viikinkiretkillä kuolleille.

Kirjoitus

Kiven alkuperäinen kirjoitus:
biarn huk * ikulfriþ : raistu : stain : aftʀ : utrik : sun : sain * han * uaʀ : tribin : o * fin*lonti
Käännös muinaisnorjaksi:
Bjǫrn ok Ígulfríðr reistu stein eptir Ótrygg, son sinn. Hann var drepinn á Finnlandi.
Käännös Suomeksi:
Björn ja Igulfrid pystyttivät tämän kiven Otryggille, heidän pojalleen. Hänet surmattiin Suomessa.
Polyrrinía

Myöhempi historia

Kaupunki taantui myöhäisantiikin aikana ja jäi lopulta kokonaan asumattomaksi. Kaupungin paikka asutettiin uudelleen 900-luvulla jaa. Kreetan toisella bysanttilaisella kaudella eli arabivalloitusta seuranneella ajalla, jolloin sen linnoitukset kunnostettiin. Se toimi merkittävänä linnoitettuna keskuksena vielä venetsialaisvallan aikana.
Nykyisen kylän alkuperäinen nimi oli Áno Palaiókastro(n) (Άνω Παλαιόκαστρο(ν), ”Ylempi Vanhalinna”). Se nimettiin uudelleen antiikin aikaisen kaupungin mukaan vuonna 1940.

Nähtävyydet

Nykyinen kylä on rakennettu osaksi antiikin aikaisen kaupungin paikalle. Kaupungin akropolis eli linnavuori sijaitsee heti kylän koillispuolella. Kylässä olevat antiikin ajan jäänteet ovat pääosin peräisin hellenistiseltä ja roomalaiselta ajalta. Kylän 99 Pyhän Isän kirkko (99 Agíon Patéron) on rakennettu vuonna 1892 antiikin aikaisen temppelin paikalle ja pitää sisällään sen osia ja temppeliin viittaavia piirtokirjoituksia. Myös useissa muissa kylän rakennuksissa on antiikin aikaisia osia.
Kaupungin hellenistisellä ajalla rakennetuista muureista ja torneista on säilynyt laajoja osia sekä akropoliilla että kylässä. Lisäksi kylässä on jäljellä kallioon kaivettua akveduktia sekä siihen liittyneitä vesisäiliöitä ja lähdekaivoja.
Chilen Primera División

Sarjajärjestelmä

Kuten monissa muissakin eteläamerikkalaisissa jalkapallosarjoissa, myös Chilen Primera Divisiónin sarjajärjestelmä poikkeaa eurooppalaisesta sarjajärjestelmästä. Ennen vuotta 1997 käytössä oli vastaava sarjajärjestelmä kuin Euroopassakin. Sarjassa pelataan vuosittain kaksi osaa, apertura ja clausura. Näin ollen vuosittain ratkaistaan kaksi mestaria. Sarjasta putoajat ratkaistaan koko vuoden sarjataulukot yhteen laskemalla.
Kauteen 2013 asti apertura pelattiin tammikuusta kesäkuuhun ja clausura heinäkuusta joulukuuhun. Kauden 2013 jälkeen ajanjaksoa muutettiin siten, että apertura pelataan vuoden jälkimmäisellä puoliskolla ja sarjan toinen puolisko pelataan vuoden ensimmäisellä puoliskolla. Näin ollen sarjan ajanjakso kestää kalenterivuoden yli. Siirtymäkaudella 2013 pelattiin vain yksiosainen sarja (torneo trancision). Vuonna 2010 maanjäristyksen takia sarjassa ei pelattu kahta osaa.
Sekä aperturan että clausuran voittajat selviytyvät seuraavan kauden Copa Libertadoresiin. Maan kolmannen paikan Copa Libertadoresissa saa clausuran korkeimman pistemäärän saavuttanut joukkue.
Agatha Christien bibliografia

Tämä on luettelo kirjailija Agatha Christien teoksista.
Matti Asunmaa

Asser Matias (Matti) Asunmaa (11. syyskuuta 1921 Revonlahti – 1. lokakuuta 1998 Alavus) oli kansanedustaja vuosina 1970–1979.
Asunmaa aloitti kansanedustajan uransa Vaasan läänin vaalipiiristä Suomen Maaseudun Puolueesta valittuna kansanedustajana. Hän siirtyi lokakuussa 1972 Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolueeseen, jonka eduskuntaryhmän puheenjohtajana hän myöhemmin toimi. Huhtikuussa 1977 Asunmaa, joka oli eduskuntavaalien 1975 jälkeen SKYP:n ainoa kansanedustaja, siirtyi Keskustapuolueen eduskuntaryhmään. Hän oli vaikuttanut Keskustapuolueessa myös aiemmin, 1960-luvun lopulle asti, ennen liittymistä SMP:hen. Hän aloitti poliittisen toimintansa Maalaisliiton nuorisojärjestössä Maaseudun Nuorten Liitossa. Asunmaa toimi myös kunnallispolitiikassa ja oli Alavudella valtuustossa ja hallituksessa.
Kypärälampi (Keuruu, Jukojärvi)

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,0 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Elämäistenjoen valuma-alueeseen (35.627) se kuuluu.
Jan Latvala

Ura

Latvalan kasvattajaseura on JYP HT, jossa hän myös aloitti uransa vuonna 1992 ja pelasi samassa seurassa seuraavat seitsemän kautta. Tänä aikana Latvala pelasi lainalla Kokkolan Hermeksessä kaudella 1993–1994. 
Kaudella 1999–2000 Latvala siirtyi Lahden Pelicansiin, jossa hän pelasi neljä kautta. Latvalan Pelicans-uran paras saavutus on kauden 2000–2001 SM-liigan puolustajien pistepörssin kolmas sija tehoilla 10+25=35.
Kaudeksi 2003–2004 Latvala siirtyi Jokereihin. Jokereissa Latvala ei kuitenkaan ollut seuran ykköspakkien joukossa ja kaudella saavutetut tehopisteet olivat heikommat kuin Pelicansissa. Latvalan ja Jokerien välinen pelaajasopimus päättyi kevääseen 2007. Jan Latvala siirtyi Jokereista Lahden Pelicansin riveihin kaksivuotisella sopimuksella.
40-vuotias Latvala viimeisteli kolme maalia 30.3.2012 puolivälieräottelussa Oulun Kärppiä vastaan. Se oli toinen puolustajan tekemä hattutemppu SM-liigan pudotuspeleissä 2000-luvulla.
Latvalasta tuli SM-liigan otteluennätyksen haltija kun hän kaudella 2011–2012 ohitti ottelumäärissä Erik Hämäläisen, joka pelasi urallaan 1 001 ottelua. Latvalalla on myös eniten Pelicansissa otteluita pelannut pelaaja yli 600 ottelulla. SM-liigan puolustajien kaikkien aikojen pistetilastossa Latvala on kolmantena. Jan Latvalan lopullikseksi ottelumääräksi SM-Liigassa jäi 1230 ottelua runkosarjassa ja 105 ottelua pudotuspeleissä tehoin 115+317 runkosarjassa ja 18+24 pudotuspeleissä.
Kauden 2013–2014 päätteeksi Latvalalle ojennettiin Liigan herrasmiespelaajan Raimo Kilpiö -palkinto.  Latvala ei saanut koskaan aikuisurallaan yhtään isoa rangaistusta.
Latvala päätti uransa kauteen 2015–2016 pelattuaan SM-liigassa yhteensä 1 230 runkosarjaottelua ja 96 pudotuspeliottelua.
Lauma (elokuva)

Juoni

Lauma kertoo paimentolaisperheestä, jonka poika on nainut vihollisperheen kauniin tyttären. Suvun päämies syyttää naista kaikista mahdollisista vastoinkäymisistä. Tarinan tapahtumat sijoittuvat matkaan, jossa paimentolaisperhe kulkee junalla kohti Ankaran markkinoita myymään eläimiään.

Vastaanotto

Lauma sai kaksi erikoispalkintoa Berliinin elokuvajuhlilla, viisi palkintoa Turkin Antalyan elokuvafestivaaleilla ja eräitä muitakin kansainvälisiä palkintoja.
Elokuva esitettiin tammikuussa 1985 Yle TV2 -kanavalla. Helsingin Sanomien tv-sivun ennakkoesittelyssä Mikael Fränti piti Laumaa jopa parempana kuin Günezin Cannesissa palkittua elokuvaa Yol (1982). Molemmat ovat hänen mielestään vahvan taistelevia, epäkohtia paljastavia ja valtaapitäviä vastaan hyökkääviä elokuvia. Fränti rinnastaa elokuvan John Fordin Vihan hedelmiin: ”Matkan kuvauksena Lauma kasvaa lähes myyttisiin ulottuvuuksiin: ihmisen pyrkimys parempaan, kohti onnea jota ei ole olemassa kuvitelmien mukaisena.”
Oritlampi

Oritlampi on Ruokolahden kunnassa valtatien 6 varrella sijaitseva taajama-alue. Alueella asuu noin 270 henkilöä. Alueelta löytyy muun muassa Koivukeskuksen teollisuusalue.
Sinbad – seitsemän meren sankari

Juoni

Elokuvan alussa Sinbad (Brad Pitt) yrittää varastaa maagisen “Rauhan kirjan”, jota kuninkaallinen laiva on parhaillaan viemässä Syrakusaan. Kirjaa suojelee Proteus (Joseph Fiennes), joka on Sinbadin entinen lapsuudenystävä. Sinbad ei kuitenkaan onnistu ryöstöaikeissaan, sillä laivan kimppuun hyökkää Valaskala. Valaskala vetää Sinbadin veden alle, mutta Eris (Michelle Pfeiffer) pelastaa hänet. Eris tarjoaa Sinbadille sopimusta: jos tämä varastaa Rauhan kirjan hänelle, hän antaa tälle palkkioksi mitä tämä ikinä vain haluaakin. 
Sinbad ja hänen miehistönsä purjehtivat Syrakusaan varastaakseen kirjan, mutta lopulta he kuitenkin luopuvat ajatuksesta ja lähtevät kaupungista tyhjin käsin. Eris on osannut odottaa sitä, joten hän menee varastamaan kirjan itse ja lavastaa sitten varkauteen Sinbadin. Sinbad tuomitaan kuolemaan. Proteus tarjoutuu ottamaan Sinbadin paikan, jotta Sinbad ehtisi hakea Rauhan kirjan takaisin Syrakusaan. Proteuksen kihlattu, Marina (Catherine Zeta-Jones), lähtee varmistamaan, ettei Sinbad yritä pettää lupaustaan ja karata omille teilleen. Estääkseen Sinbadia ja kumppaneita pääsemästä kirjan luokse Eris lähettää heidän kimppuunsa seireenejä. Seireenit lumoavat kaikki laivan miehet, mutta Marina ei ole niistä moksiskaan, vaan ohjaa laivan turvaan. Myöhemmin Eris lähettää laivan kimppuun Rok-linnun, joka sieppaa Marinan. Sinbad lähtee kuitenkin Marinan perään ja surmaa jättiläislinnun siinä samalla.
Monien muiden kommellusten jälkeen Marina ja Sinbad pääsevät viimein Erisin valtakuntaan. Eris paljastaa heille, että hänen suunnitelmansa oli tosiasiassa kelpotella Proteus teloituspölkylle Sinbadin tilalle, jotta Syrakusa jäisi sitten ilman kruununperillistä. Eris suostuu antamaan Rauhan kirjan Sinbadille, mikäli tämä kertoo rehellisesti, olisiko tämä palannut takaisin Syrakusaan ja ottanut syyt niskoilleen, jos tämä ei olisi saanut kirjaa. Kun Sinbad vastaa myöntävästi, Eris nimittää häntä valehtelijaksi ja palauttaa hänet ja Marinan sitten takaisin kuolevaisten maailmaan.
Sillä välin Syrakusassa aika on kulunut umpeen, ja Proteus marssitetaan teloitettavaksi. Viime hetkellä Sinbad kuitenkin saapuu paikalle ja valmistautuu painamaan päänsä teloituspölkylle Proteuksen sijasta. Raivostunut Eris ilmestyy esiin, pelastaa Sinbadin ja alkaa sitten riidellä tämän kanssa. Koska Sinbad todella piti lupauksensa ja palasi takaisin Syrakusaan, Eris ei voi muuta kuin antaa Rauhan kirja takaisin syrakusalaisille. Kun kirja on jälleen palautettu takaisin omalle paikalleen, Sinbad valmistautuu lähtemään jälleen uudelle retkelle jättäen Marinan taakseen. Proteus huomaa, että Marina on ehtinyt rakastua Sinbadiin, joten hän purkaa heidän kihlauksensa ja lähettää Marinan Sinbadin perään.

Arvioita

Turun Sanomien Päivi Valotien mukaan elokuvalla ei ole nimensä ja muutaman hahmonsa lisäksi enää mitään tekemistä klassisten, noin tuhat vuotta sitten muotoutuneiden tuhannen ja yhden yön Sinbad-satujen kanssa. ”Vauhdikkaaseen toimintaan verhottu nuoren miehen kasvutarina on lapsiperheille suunnattujen viihde-elokuvien vakioaihe, jota Sinbadin tekijät eivät onnistu varioimaan lainkaan uudistavasti.”
Gastrulaatio

Gastrulaatio on alkionkehityksen vaihe, jossa alkiokerroksista endodermi ja mesodermi vaeltavat alkusuun kautta alkiopallon sisälle. Kolmen alkiokerroksen katsotaan muodostuneen täydellisesti gastrulaation lopulla. Solujen vaelluksen mekanismeja ja signalointiteitä ei tunneta tarkkaan.
Gastrulaatiossa eliölle muodostuu alkusuoli, josta nimi 'gastrulaatio' juontaa juurensa (gaster=maha). Gastrula-vaiheen alkion ulkonäkö saattaa vaihdella huomattavasti eliöittäin, johtuen lähinnä ruskuaisen vaihtelevasta määrästä. Parhaiten gastrulaatio tunnetaan kynsisammakolla (Xenopus).

Xenopuksen gastrulaatio

Xenopuksen gastrulaatio alkaa alkiota ympäröivällä mesodermaalisella vyöhykkeellä. Tässä varhaisessa mesodermissa on erityinen alue nimeltä Spemann-organisoija, josta endodermin erityiset pullosolut alkavat vajota alkion sisään. Pullosoluilla on ilmeisesti sisäänrakennettu taipumus vajota kudokseen. Mekanismia ei tunneta tarkkaan, mutta Spemann-organisoijan alueella ilmenevillä Brachyury ja goosecoid -geeneillä on tutkimusten mukaan gastrulaatiota helpottava vaikutus.
Alkion sisään vaeltava endodermi muodostaa alkusuolen rajat. Sisään vaeltavasta mesodermaalisesta endodermista muodostuu selkäjänne ja somiitit, joista myöhemmin irtoaa soluja muodostamaan lihaksia, ihon verinahkaa ja selkärangan nikamia. Ektodermin solut puolestaan vaeltavat alkion päällä, peittäen sen lopulta liki kokonaan. Ektodermista muodostuu myöhemmin ihon ylin kerros ja hermosto.
Gastrulaatiota seuraa neurulaatio.
Kaasu

Kaasu on yksi aineen olomuodoista. Muut olomuodot ovat neste ja kiinteä. Kaasut, kuten nesteetkin, ovat fluideja eli ne virtaavat eivätkä vastusta muodonmuutoksia.  Kaasumuodossa aineen atomeilla tai molekyyleillä on niin suuri energia, etteivät aineen nesteenä pitävät sidosvoimat kykene pitämään atomeita kasassa ja täten ne liikkuvat satunnaiseti tilassa. Tämän vuoksi kaasut, toisin kuin nesteet, eivät pysy vakiotilavuudessa vaan pyrkivät täyttämään kokonaan sen tilan, jossa ne ovat. 
Arkielämässä termit höyry ja kaasu tarkoittavat samaa asiaa, fysiikassa termit on erotettu toisistaan. Höyry on kaasumaista ainetta, joka voidaan muuttaa nesteeksi pitämällä lämpötila vakiona ja muuttamalla tilavuutta. Höyrystä tulee kaasu kriittisessä pisteessä, jolloin kaasun liike-energia on niin suurta, ettei kaasu tiivisty ennen kuin lämpötila laskee.
Kaasujen käyttäytymistä on helpointa laskea ideaalikaasumallilla, mutta reaalikaasujen käyttäytymistä voidaan laskea esimerkiksi van der Waalsin yhtälön avulla.

Sanan alkuperä

Kansainvälisen termin gas otti käyttöön 1600-luvun alussa alankomaalainen kemisti Jan Baptist van Helmont, joka tutki useiden kaasujen ominaisuuksia. Sana oli ilmeisesti mukailtu kreikan sanasta chaos, kaaos. Helmontin tutkimia kaasuja olivat gas sylvestre (”metsäkaasu”) eli hiilidioksidi, punainen kaasu eli typpioksidi ja palava kaasu gas pingue, joka ilmeisesti oli vedyn, metaanin ja hiilimonoksidin seosta.
Suomen kielessä on kuitenkin jo vanhastaan esiintynyt sana kaasu, joka eri murteissa on tarkoittanut huurretta, sumua, höyryä, auerta taikka käryä tai muuta pahaa hajua. Koska sana sekä äänneasultaan että kansanomaisilta merkityksiltäänkin on melko lähellä kansainvälistä tieteellistä termiä, Samuel Roos antoi sanalle sen nykyisen merkityksen vuonna 1845 ilmestyneessä teoksessaan Mintähden ja sentähden. Käytännössä sanalla usein tarkoitetaan polttoaineena käytettyä kaasua, aikaisemmin erityisesti kaupunkikaasua eli valokaasua.
Sompujärvi

Sompujärvi on kylä Keminmaan kunnassa Lapin maakunnassa samannimisen järven ympäristössä ja Tervolan–Alaniemen välisen seututien 923 varrella, josta haarautuu Yhdystie 9262 Lautiosaareen ja Kivaloiden vaaramuodostelman alueella. Kivaloiden vaaroihin kuuluu myös kylän itäpuolella kohoava Sompuvaara. Useasta pienemmästä kulmakunnasta muodostuva kylä sijaitsee haja-asutusalueella noin 36 kilometrin päässä Keminmaan keskustaajamasta.
Kotiharjun sauna

Kotiharjun sauna eli Harjutorin sauna on Helsingin Kallioon vuonna 1928 perustettu yleinen sauna.

Yleistä

Perustamisestaan lähtien on saunan perusrakenne on pysynyt samana: miesten sauna pohjakerroksessa ja samankokoinen naisten sauna toisessa kerroksessa, jossa on nykyisin myös tilaussauna. Miestenpuolella ylimmälle lauteelle mahtuu 20–30 kylpijää. Miesten saunaan on myöhemmin rakennettu kovimmille löylynottajille muita lauteita ylempänä oleva piippuhylly, josta määrätään löylyn määrä.
Kiukaan kivimäärä on n. 1500 kg ja rautaa on n. 800 kg, miesten puolella kivet vaihdetaan useita kertoja vuodessa. Kertalämmitteisen kiukaan lämmitykseen kuluu motti metrin halkoja. Sauna remontoitiin perinteitä kunnioittaen vuonna 1999. Korjaukseen saatiin tukea mm. Helsingin kulttuurikaupunkisäätiöltä. Saunan toimintaa tukee Kotiharjun saunayhdistys r.y. Miesten kiukaan sisukset muurattiin uudestaan kesällä 2007 putkiremontin yhteydessä.
Kotiharjun sauna on nykyisin perheyritys. Vuonna 1991 sen ottivat hoitoonsa Väinö ja Meeri Holopainen. Nykyisin saunassa isännöivät ja emännöivät Risto ja Merja Holopainen.

Sijainti

Kotiharjun sauna sijaitsee osoitteessa Harjutorinkatu 1.
А

Ääntäminen

А ääntyy tavallisesti vokaalina [a] tai [ʌ]. Sen äännearvo on [a] bulgariassa, makedoniassa, marissa, serbiassa, ukrainassa, valkovenäjässä ja venäjässä.
Changsha

Ilmasto

Changshassa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan subtrooppinen kostea ilmasto. Kesät ovat kuumia ja sateisia, talvella on kuivempaa ja viileää. Vuoden keskilämpötila on noin 18 °C ja keskimääräinen sademäärä 1 400 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 30 °C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin 5 °C. Sateisin kuukausi on kesäkuu, jolloin sataa keskimäärin noin 210 millimetriä. Joulukuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 45 millimetriä.

Historia

Alueen kirjallista historiaa on jäljitetty noin 3 000 vuoden ajalta. Zhou-dynastian Kevättä ja syksyä -kaudella (770-476 eaa.), paikkakunnasta oli kehittynyt tärkeä Chu-valtion kaupunki. Vuonna 202 eaa. Changsha oli jo linnoitettu.
Vuonna 1903 Shanghain rauhassa Kiina avasi Changshan ulkomaankaupalle, ja kaupunkiin rakennettiin tehtaita, kirkkoja ja kouluja. 
Mao Zedong oli syntyisin Shaoshanista, joka on piirikunnan alainen kaupunki Hunanin Xiangtanin kaupungissa, ja hän aloitti poliittisen uransa Changshassa. Hunanin kommunistisen puolueen toimisto, jossa Mao asui, on nykyään museo.

Liikenne

Changsha Huanghuan kansainvälinen lentoasema palvelee kaupunkia.
Espoon Sähkö

Espoon Sähkö oli Espoon kaupungin omistama energiayhtiö, jonka kaupunki myi useassa eri vaiheessa.

Myynti

Ensimmäisessä vaiheessa yhtiön pääosakkuus, 60 prosenttia äänivallasta myytiin E.ON-yhtiölle, ja viimein vähemmistöosakkuus vuonna 2006 lähes pakkotilanteessa Fortumille.
Espoo myi viimeisen kolmanneksen omistamastaan sähköyhtiöstä Fortumille tammikuussa 2006. Fortum maksoi 68 euroa per osake. Myyntivarat sijoitettiin rahastoon vuonna 2006. Tuotto-odotus oli 5–6 % eli noin 20 miljoonaa euroa vuodessa. Espoon Sähkön myyntiä arvosteltiin ankarasti.

Salkunhoito

Myyntivarat sijoitettiin rahastoon vuonna 2006. Tuotto-odotus oli 5–6 % eli noin 20 miljoonaa euroa vuodessa. Kaupunginjohtaja Marketta Kokkonen arvioi kaupan jälkeen 365 miljoonan euron rahaston kasvavan 560-610 miljoonaan euroon vuoteen 2015 mennessä. Espoo kilpailutti salkunhoidon 44 omaisuudenhoitoyhtiön kesken. Kolme salkkua annettiin suomalaiselle yhtiölle ja kolme ulkomaiselle yhtiölle, jokaiselle 60 miljoonaa. Kukin salkunhoitaja sai 0,5 % pääoman arvosta eli vajaa kaksi miljoonaa euroa. Vuonna 2007 paras tuotto tuli kaupungin itse sijoittamista varoista ja vain kolme salkunhoitajaa pääsi plussan puolelle.
Myynnistä saatujen varojen sijoitustuotto on laskenut miinusmerkkiseksi. Marketta Kokkonen lausui Espoon Sähkön myynnistä lokakuussa 2006: ”365 miljoonan euron on säilyttävä myös jälkipolville. Siksi olemme valinneet maailman parhaat salkunhoitajat.” Espoon Sähkön myyntisalkku tuotti vuonna 2007 0,13 %. 1.1.2008.–30.6.2008 Espoon Sähkön myyntisalkku tuotti tappiota viisi prosenttia.
Espoossa salkunhoitajia valvoo kaupungin kehitysjohtaja. Hän ei kuitenkaan ota kokonaisvastuuta koko rahasumman riskistä ja hajautuksesta. Kokonaisvastuuta ei toimittaja Marko Junkkarin mukaan näytä ottavan Espoossa kukaan. Salkunhoitajasta aiheutuva riskiä on vähennetty palkkaamalla kuusi salkunhoitajaa. Heille allokaatio on sovittu. Esimerkiksi eläkeyhtiöiden käyttämän koko rahamassan allokaatiopäätökset (jako omaisuusluokkiin) jätetään kuitenkin Espoossa tekemättä.