Irkutskin alue

Maantiede

Irkutskin alueen kartta
Alue on pääasiassa vuoristoa ja ylänköä. Alueen merkittävimmät vuoristot ovat Sajanvuoret etelässä ja Baikalvuoret idässä. Alueen pohjoisosa kuuluu Keski-Siperian ylänköön. Alueen suurimmat järvet ovat Baikal ja Bratskin tekojärvi. Suurimmat joet ovat Jeniseihin laskevat Angara ja Ala-Tunguska sekä Lena ja siihen laskevat Vitim ja Kirenga.

Väestö

Irkutskin alueen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 2 428 750 ja väestötiheys 3,2 as./km². Kaupunkilaisia oli 79,6 prosenttia väestöstä. Suurimmat, yli 30 tuhannen asukkaan kaupungit olivat tuolloin Irkutsk (587 891 as.), Bratsk (246 319 as.), Angarsk (233 567 as.), Ust-Ilimsk (86 610 as.), Usolje-Sibirskoje (83 327 as.), Tšeremhovo (52 647 as.), Šelehov (47 943 as.), Ust-Kut (45 375 as.), Tulun (44 611 as.), Sajansk (40 800 as.), Nižneudinsk (36 999 as.), Taišet (35 485 as.), Zima (32 508 as.).

Hallinto

Irkutskin alue on yksi Venäjän federaation subjekteista ja sen pääkaupunki on Irkutsk. Alueen sisällä oleva Ust-Ordynskin Burjatia oli vuosina 1937-2007 oma autonominen piirikuntansa, jolla myös oli Venäjän liittovaltiosubjektin asema, vaikka se silloinkin kuului osana Irkutskin alueeseen. Vuoden 2008 alusta Ust-Ordynskin Burjatia sulautui kokonaan Irkutskin alueeseen.
Marraskuussa 2008 Irkutskin alueen kuvernööriksi nimitetty Igor Jesipovski sai surmansa helikopterionnettomuudessa 10. toukokuuta 2009. Hänen sijalleen tuli Dmitri Mezentsev. Vuonna 2012 kuvernööriksi nimitettiin Sergei Jeroštšenko. Vuonna 2015 hallinnon yllätykseksi kuvernöörinvaalissa kommunistipuolueen duuman edustaja Sergei Levtšenko voitti valtapuolue Yhtenäistä Venäjää edustaneen vt. kuvernööri Jeroštšenkon.

Talous

Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan vuonna 2010 Irkutskin alueen osuus Venäjän bruttokansantuotteesta oli 539,2 miljardia Venäjän ruplaa, mikä muodosti 1,4 prosenttia koko Venäjän bruttokansantuotteesta (37 398,5 mrd. RUB). Laskennallinen BKT henkeä kohti on Irkutskin alueella jonkun verran Venäjän keskitason alapuolella. Vuonna 2010 se oli noin 5 439 EUR/vuosi (85 % maan keskiarvotasosta 6 413 EUR).
Alueella on kaivos-, koneenrakennus-, kemian-, petrokemian-, metsä-, puusepän-, sellu- ja paperiteollisuutta. Kaivosteollisuus tuottaa maakaasua, kivihiiltä, rautamalmia ja kultaa. Maataloudessa on keskitytty viljanviljelyyn sekä nautakarjan ja porojen hoitoon. Lisäksi harjoitetaan kalastusta sekä turkiseläinten tarhausta ja metsästystä.
Kaasujätti Gazpromilla on alueella laajoja kaasuntuotantohankkeita ja aluetta on kaavailtu yhtiön Itäisen kaasuhankkeen nimellä kulkevaan suurprojektin mukana yhdeksi Venäjän kaasuntuotannon uusista suurtuotantoalueista. Alueen kaasukenttiä ovat muun muassa Kovyktinskoje (ven. Ковыктинское, yhtiön ilmoittama varanto 2 000 miljardia m³) ja Tšajandinskoje (ven. Чаяндинское, varanto 1 240 miljardia m³). Näiden molempien varanto on suurempi kuin yhtiön 2000-luvun alussa tuotantoon rakentaman Sahalinin megahankkeen I–II vaiheen kaasuvarat (varanto 900 miljardia m³) Kaasuntuotanto näillä alueilla on jo käynnissä. Laajoja kaasukenttien ympäröiviä metsiä halkovat kymmeniä kilometrejä pitkät, kaasunetsinnän tutkimuslinjojen jäljet.

Historia

Venäjän keisarikunnan aikana nykyistä Irkutskin aluetta vastasi osapuilleen Irkutskin kuvernementti. Neuvostoliitossa Irkutskin kuvernementti lakkautettiin 1926 ja sen alue tuli kuulumaan pääosin Itä-Siperian maakuntaan.