Kajaanin Runoviikko

Kajaanin Runoviikko on Eino Leinon hengessä vuosittain järjestettävä sanataiteen tapahtuma, alun perin nimeltään Sana ja sävel. Tapahtumaa on vietetty vuodesta 1976 runon ja suven päivän (6.7.) aikoihin. Kajaanin Runoviikko oli Finland Festivalsin vuoden 2007 festivaali.
Taisto Reimaluoto on ollut Runoviikon taiteellisena johtaja vv.2011-2018. Vuonna 2019 taiteellisena johtajana aloitti Kati Outinen .

Historia

Tapahtuman perustaja ja ensimmäinen taiteellinen johtaja oli Veikko Sinisalo (1976–1985). Kajaanin Runoviikko on vanhin Suomen lausuntataiteen festivaaleista. Kainuun Eino Leino -seura oli alun perin ja edelleen vahvasti tapahtumassa mukana. Tapahtuman taiteellisina johtajina ovat toimineet Aino-Maija Tikkanen (1985–1987), Timo Tiusanen, Ari Kallio (1988), Juhani Niemelä (1989–1994), Hannu Huuska (1995–2000), Antti Virmavirta (2001–2003), Sina Kujansuu (2004–2006), Kirsi-Kaisa Sinisalo (2007–2010), Taisto Reimaluoto (2011–2018) ja Kati Outinen (2019-). Veikko Sinisalon aloitteesta perustettu Veikko Sinisalon Stipendirahasto on järjestänyt vuodesta 1978 Veikko Sinisalo -lausuntakilpailun nuorille lausujille. Voittajasta käytetään nimeä Vuoden nuori lausuja. 
Vuoden 2004 Runoviikolla pidettiin Kajaanin Runoviiko - Sanan ja Sävelen Ystävät ry:n perustamiskokous. Yhdistyksen tarkoituksena on tukea Runoviikon toimintaa aatteellisesti, taloudellisesti ja toiminnallisesti. Yhdistys on keskittynyt pääasiassa tapahtuman oheistoimintaan ja Kajaanin Runoviikon sekä runouden tunnetuksi tekemiseen eri ryhmille. 
Eino Leino -seura ja tapahtuma myötävaikuttivat siihen, että Eino Leinon syntymäpäivä 6.7. on vuodesta 1992 ollut virallinen liputuspäivä, runon ja suven päivä.

Vuoden 2007 Runoviikko

Vuoden 2007 Runoviikko järjestettiin 4.–8.7.2007. Sen teemana oli valta. Tapahtuman eri tilaisuuksia oli yhteensä 49, joista loppuunmyytyjä oli 11. Järjestäjät odottivat tapahtumaan noin 7000–8000 kävijää. Jo avajaispäivänä pääsylippuja oli myyty 30 % enemmän kuin edellisenä vuonna vastaavaan aikaan. Kaikkiaan Runoviikon tilaisuudet tavoittivat 9 000 kävijää, noin 1 000 enemmän kuin edellisenä vuonna.
Neljäs runokivi paljastettiin runoviikon avajaispäivänä Kaukametsän pihalla. Kiveen oli kirjoitettu Paavo Haavikon, suven runoilijan teksti: "Oi, Minä kaipaan lakata muuttumasta ja seistä siinä missä olen.".

Vuoden 2008 Runoviikko

Vuoden 2008 Runoviikko järjestettiin 2.–6.7.2008. Tapahtumassa erilaisia tilaisuuksia oli yhteensä 54, joista ensi-iltoja oli seitsemän. Runoviikon suosituin esitys oli Samuli Edelmannin Virsiä -konsertti Paltaniemen kirkossa, jonne saapui noin 600 kuulijaa. Kokonaisuudessaan 32. Runoviikon katsojaluvut kohosivat lähelle kymmentä tuhatta.
Vuoden 2008 Runoviikon teemana oli ”rajaton maailma” ja Suven runoilijana oli samaisen vuoden syksynä 80-vuotispäiväänsä viettävä suomalaisen modernismin keskeinen lyyrikko Lassi Nummi. Viidenteen Runokiveen oli kirjoitettu Nummen teksti: ” Hyväksy! Hyväksy Maailma kova kuin graniitti. Ja että graniitti murenee.” Runoviikolla suuren huomion kohteina oli kaksi muutakin päivänsankaria, 100 vuotta sitten syntynyt Mika Waltari ja 130 vuotta sitten syntynyt Eino Leino.

Vuoden 2009 Runoviikko

Vuoden 2009 Runoviikko järjestettiin 2.–6.7.2009. Tapahtuman taiteellinen johtaja Kirsi-Kaisa Sinisalo oli kootessaan vuoden 2009 ohjelmistoa pohtinut runon tehtävää ja asemaa muuttuvassa maailmassa. Kajaanin Runoviikolla Tuula-Liina Variksen keskustelukumppaneina oli monta merkittävää runoilijaa, Suviehtoo Paltaniemellä vei Leinon kesäisiin tunnelmiin, Iiro Kajas syvensi tuntemusta runoilijoista Iiron koulussa ja ilmaistilaisuudet kaupungilla loivat juhlan tunnelmaa.
Vuoden 2009 Suven Runoilijaksi kutsuttiin samana vuonna 70-vuotispäiviään viettänyt Sirkka Turkka. Häntä kuultiin Runoviikolla muun muassa Tuula-Liina Variksen ohjelmassa Runoilijan ääni. Lisäksi Emilia Pokkinen valmisti Turkan Runoista esityksen "SIRKKA - lämmin tarina ihmisestä". Kajaanin 33. Runoviikolla vietettiin myös Kalevalan ja Aleksis Kiven juhlavuotta. Nuorille runon ystäville oli omistettu yksi päivä, joka alkoi lastenteatterilla ja päättyi nuorten konserttiin. Iltapäivällä luvassa oli Vuoden nuoren lausujan Tuukka Vasaman ensi-ilta. Lapsille järjestettiin taas suosittu tanssiva sanataidetyöpaja Kalevala-teemasta ja nuorille oma teatterityöpajansa.

Eino Leinon kotipaikkakysymys

Leino syntyi Paltamossa, mutta tapahtumaa vietetään Kajaanissa. Kajaanilaiset ja paltamolaiset kiistelevät, kumman kunnan perintöä Leino ja hänen runoutensa kantaa. Asia on mutkikas, koska Leinon syntyessä 1878 Paltaniemen kylä oli Paltamon kunnan kirkonkylä. Virallisesti Leino oli siis paltamolainen. Leinon syntymäkoti Hövelö sijaitsi pienen lahden pohjukassa Kajaanijoen Paltajärveksi kutsutun suvannon pohjoisrannalla Paltaniemen kylässä. Nykyään Paltamoksi kutsuttava kylä Kiehimäjoen suussa sijaitsee Oulujärven pohjoisrannalla ja Paltaniemi järven itärannalla. Järven yli matkaa on runsas peninkulma, mutta maitse järveä täytyy kiertää kylästä toiseen lähes 50 kilometriä Kajaanin keskustan kautta. Kajaaniin Paltaniemeltä on maitse vain 10 kilometriä, joten kylä liitettiin Kajaanin maalaiskuntaan 1954 ja kaupunkiin 1977. Paltamon Kiehimästä muodostui kunnan nykyinen kirkonkylä ja keskus. Hövelön vanha päärakennus purettiin sittemmin, mutta sen rekonstruktio rakennettiin 1978 Paltaniemen kirkon läheisyyteen Oulujärven rannalle.
Pääosa Runoviikon tapahtumista on Kajaanissa. Kainuun Eino Leino -seura on maakunnallinen ja tapahtumia järjestetään Paltaniemen kirkonkylän lisäksi Paltamon Mieslahden kylässä Kainuun kansanopistolla.