Viistinä

Maantiede ja asutus

Viistinän kunnan pinta-ala on 202,99 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Jaaman piirin Niisnovan, etelässä Kattilan ja lounaassa Laukaansuun kuntiin sekä lännessä ja pohjoisessa Suomenlahteen. Pinta-alasta 65,3 % on metsää, 16,5 % maatalousmaata, 12,6 % teollisuusaluetta ja 4,7 % asuinaluetta.
Seudulla virtaavat Haapalanjoen sivujoet Mustajoki (ven. Tšornaja) ja Valkeajoki (Belaja) sekä Suomenlahteen laskevat Loukkulanoja (Lovkolovski) ja Harkkolanoja (Garkolovski). Ainut järvi on pieni Suijanjärvi (Suidovo). Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora ja turve. Kunnan alueella sijaitsee osa Kattilan rauhoitusalueesta.
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 18 kylää: Koskina (ven. Koškino), Koskisenkylä, Krasnaja Gorka, Loka (Logi), Loan asutus, Metsäkylä (Zalesje), Mäkkylä (Mišino), Mättäsi (Gorki), Otsave (Smenkovo), Ruutsia (Rutšji), Saarove (Jugantovo), Savimäki (Glinki), Säätinä (Slobodka), Tammikontu (Dubki), Uusi-Harkkola (Novoje Garkolovo), Vanha-Harkkola (Staroje Garkolovo), Venakontsa (Pahomovka) ja Voloitsa (Valjanitsy). Viistinän jälkeen toiseksi suurin asutuskeskus on runsaan 300 asukkaan Ruutsia. Suurin osa asukkaista on venäläisiä, mutta kunnassa asuu yhä myös inkeroisia. Kylissä on paljon kesähuviloita. Kesäaikaan asukasmäärä nousee lähes kolminkertaiseksi.

Historia

Soikkolan niemimaa on vanhaa inkeroisten asuinaluetta. Eräissä kylissä on asunut myös inkerinsuomalaisia äyrämöisiä, jotka kuuluivat Soikkolan luterilaiseen seurakuntaan. Koskisenkylässä oli 1800-luvulla pieni saksalainen siirtokunta. Seudun pääelinkeino oli kalastus, joka erikoistui suosittujen kilohailisäilykkeiden tuotantoon.

Liikenne, talous ja palvelut

Viistinän kautta kulkee Suomenlahden etelärantaa myötäileva asfaltoitu maantie A-121. Etäisyys Jaamaan on suorinta reittiä 66 kilometriä ja Laukaansuun kautta 70 kilometriä. Pietariin on matkaa Sosnovyi Borin kautta 142 kilometriä. Kylistä on linja-autoyhteydet Jaamaan ja Vääskylän rautatieasemalle.
Kunnan alueella toimii Laukaansuun satama, mutta sen työvoimatarpeet eivät juurikaan vastaa kantaväestön koulutusta sekä sukupuoli- ja ikärakennetta. Teollisuusyrityksiä on kaksi, joista toinen tuottaa rakennushiekkaa Laukaansuun satamaa varten ja toinen harjoittaa puunhankintaa. Viistinän aikaisemmin tärkein tuotantolaitos, kalastuskolhoosi Baltikan säilyketehdas, on käytännössä lopettanut toimintansa. Maataloutta edustavat pieni maatalousyritys ja kolme yksityistilaa.
Viistinän palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja pieni poliklinikka. Mättäsissä on kulttuuritalo kirjastoineen.

Nähtävyydet ja matkailu

Kunnan alueelta on löydetty useita keskiaikaisia asuin- ja hautapaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Soikkolan raunioitunut ortodoksinen kirkko, Vanhan-Harkkolan kartanon jäännökset sekä 1900-luvun alussa pystytetty Poljakovin talo Ruutsiassa. Seudulla on 1930-luvulla rakennetun laivastotukikohdan raunioita sekä toisessa maailmansodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden hautoja. Viistinässä toimii perinteistä inkeroiskulttuuria esittelevä museo.
Seudun matkailupotentiaali perustuu Suomenlahden rantamaisemiin ja kulttuurihistoriallisiin kohteisiin. Viistinän kylässä toimii hotelli. Vanhan-Harkkolan lähistöllä on kaksi lomakylää.

Tulevaisuudennäkymät

Laukaansuun sataman kehittäminen tulee aiheuttamaan suuria muutoksia Viistinän kunnassa. Suunniteltu satama-alue ulottuu etelästä Ruutsian kylän länsipuolelle. Kunnan eteläosaan ja Soikkolan niemimaan keskiosaan suunnitellaan teollisuusalueita ja tavaraliikenteen lentokenttää. Sataman työntekijöiden uudet asuinalueet on tarkoitus rakentaa etupäässä Laukaansuun kunnan puolelle. Viistinän kunnalle on varattu muun muassa virkistysalueen tehtäviä.