Arto Mustajoki

Yksityiselämä

Arto Mustajoki syntyi seitsenlapsisen perheen kuopuksena Tampereella vuonna 1948. Hänen isänsä Lauri Mustajoki (1907–1987) oli alun perin puuseppä, mutta suoritti itseopiskeluna Kauhajoen lukion 25-vuotiaana ja valmistui sitten Helsingin yliopistosta papiksi. Hänen sukujuurensa sijoittuvat Jalasjärven ja Kurikan maisemiin. Isä toimi monet vuodet Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen matkapappina ja sittemmin Loimaan ja Ilmajoen kirkkoherrana. Mustajoen äiti (1914–1998) oli koulutukseltaan sairaanhoitaja, mutta suuren osan elämästään hän toimi opettajana. Äidin puolen Syväniemien-Aronpurojen suku on pääosin lähtöisin Hämeestä.
Vuodesta 1970 lähtien Mustajoki on ollut naimisissa Paula Mustajoen kanssa, joka on toiminut Orivedellä yläasteen matemaattisten aineiden lehtorina. Heillä on neljä lasta ja kymmenen lastenlasta. 
Professori Pertti Mustajoki on Arto Mustajoen veli.
Nuorempana Mustajoki pelasi muun muassa aktiivisesti koripalloa voittaen Suomen-mestaruuspronssia HNMKY:n riveissä.

Koulutus ja akateeminen ura

Mustajoki kävi kansakoulun Loimaalla ja oppikoulun Ilmajoella. Perheen muuttojen vuoksi hän hyppäsi kahdessa eri vaiheessa yhden luokan yli, joten hänestä tuli ylioppilas jo 16-vuotiaana.
Hän alkoi opiskella Helsingin yliopistossa germaanista filologiaa, koska hän oli opiskellut koulussa saksaa ja oli ollut myös Saksassa kesätöissä. Sivuaineina hänellä olivat yleinen kielitiede, estetiikka ja nykykansain kirjallisuus sekä ja lehdistö- ja tiedotusoppi.
Venäjän kieli tuli opiskeluun mukaan heti alusta alkaen suuren venäjän kielen buumin aikoihin 1960-luvulla. Venäjän opiskelun aloittaminen oli hänen omien sanojensa mukaan puhdas päähänpisto, jonka taustalla oli vain kiinnostus vaikeaan, mutta Suomelle tärkeään kieleen. Eräs motiivi oli myös järkyttää vahvasti oikeistolaista kotiväkeä eteläpohjalaisessa pappilassa. 
Vuodet 1970–1972 Mustajoki oli stipendiaattina Leningradissa, jolloin hän varsinaisesti oppi kieltä.
Saksan opiskelu sai väistyä ja lisensiaatintutkielma käsitteli jo venäjän kieltä. Väitöskirja (1981) käsitteli venäjän kielen substantiivien painotyyppejä. Helsingin yliopistossa oli ollut venäjän kielen tohtorikoulutuksessa pitkä hiljainen kausi. Mustajoki oli ensimmäinen tohtori lähes kahteenkymmeneen vuoteen. Niinpä hänet valittiin venäjän kielen ja kirjallisuuden professuuriin käytännöllisesti katsoen ilman kilpailua vuonna 1982. Lukuvuoden 1990–1991 Mustajoki toimi vierailevana tutkijana Cambridgen yliopistossa Englannissa. Professorin tehtävästään Helsingissä Mustajoki jäi eläkkeelle vuonna 2016.

Hallintotehtävät ja tiedepolitiikka

Kun Mustajoki oli toiminut jonkin aikaa Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan dekaanina, hänestä tuli 1992 yliopiston vararehtori, jona hän toimi vuoden 1998 loppuun asti, jolloin hän palasi slavistiikan ja baltologian laitoksen johtajaksi. Vuodesta 2010 hän on toiminut Helsingin yliopiston nykykielten laitoksen johtajana. Hänellä on ollut runsaasti akateemisia luottamustehtäviä yliopiston ulkopuolella viime vuosiin asti. Hän toimi Suomalaisen tiedeakatemian varaesimiehenä 2006–2008 ja esimiehenä 2008–2010. Suomen Akatemiassa Mustajoki oli kulttuurin ja yhteiskunnan tutkimuksen toimikunnan puheenjohtajana ja hallituksen jäsenenä 2001–2006. Vuodesta 2010 hän on ollut Suomen Akatemian hallituksen puheenjohtaja. Syksyllä 2011 hänet valittiin tutkimus- ja innovaationeuvoston jäseneksi Kataisen hallituksen toimikauden ajaksi. Hän toimii Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan dekaanina vuoden 2014 alusta lähtien. Kotimaisten tehtävien ohella Mustajoki on toiminut useissa kansainvälisissä tehtävissä, muun muassa Euroopan tiedesäätiön (ESF) pysyväiskomiteassa, edustajana Euroopan tutkimusinfrastruktuurifoorumin (ESFRI) ja kansainvälisen venäjän opettajien assosiaation (MAPRJAL) ensin pääsihteerinä ja vuodesta 2003 varapresidenttinä.
Mustajoki osallistuu aktiivisesti tiedepoliittiseen keskusteluun. Hän on kirjoittanut muun muassa yliopistojen rankingeista, tieteen avoimuudesta, tieteen julkaisutulvasta ja tieteen kielen epätarkkuudesta.

Tutkimustoiminta

Mustajoen tutkimustoiminta on kohdistunut venäjän kielen erilaisten piirteiden ohella suomalaisten ja venäläisten mentaalisiin eroihin, jotka näkyvät niin ajattelutavoissa kuin myös kommunikatiivisessa käyttäytymisessä. Hän on kehittänyt myös merkityskategorioihin perustuvaa funktionaalisen lauseopin teoriaa ja väärinymmärtämisen syiden mallintamista.
Suurelle yleisölle suunnattu kirja Kevyt kosketus venäjän kieleen (Gaudeamus 2012) perustuu Mustajoen omiin ja muiden tutkijoiden venäjän kieltä ja venäläistä mieltä koskeviin tutkimuksiin. Hän sai tästä teoksesta tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon vuonna 2013 .

Oppimateriaalit

Mustajoki on tunnettu julkisuudessa venäjän kielen oppimateriaalin laatijana. Hänen tunnetuimpia julkisia töitään ovat olleet venäjän kielen tv-kurssit: muun muassa Raz dva tri 1970-luvulla ja erityisesti viihteellisemmät opetusohjelmat Zakuska 1980-luvulla ja Kapusta 1990-luvulla. Ohjelmissa esiintyi useita julkisuuden henkilöitä, kuten Heikki Kinnunen, Matti Pellonpää ja Mato Valtonen. TV-kurssien ohella materiaalina olivat myös erilaiset tietokoneohjelmat (muun muassa Kapusta cd-rom ja Venäjän kielen mestari). Mustajoki on myös julkaissut useita venäjän kielen oppikirjoja, kielioppeja ja sanakirjoja.
Erityiseksi ansioksi Mustajoen opetusmateriaaleille on luettu niiden humoristisuus ja keveys, jotka madaltavat oppimiskynnystä erityisesti aloittelevilla opiskelijoilla.