Feidiaan työpaja

Historia

Työpaja rakennettiin noin vuonna 430 eaa. tunnetun kuvanveistäjä Feidiaan käyttöön ja se toimi hänen työpajanaan hänen työstäessään suurikokoista, kullasta ja norsunluusta tehtyä Zeuksen kuvapatsasta läheistä Zeuksen temppeliä varten. Temppeli oli valmistunut 26 vuotta aiemmin, vuonna 456 eaa. Feidias siirtyi Olympiaan saatuaan Parthenonin koristelut valmiiksi Ateenassa. Kuvapatsaan, joka luettiin myöhemmin yhdeksi maailman seitsemästä ihmeestä, veistäminen kesti todennäköisesti useita vuosia. Löydösten perusteella rakennus olisi saattanut olla työpajakäytössä vielä vuonna 420 eaa. Patsas todennäköisesti siirrettiin temppeliin osina ja koottiin siellä uudelleen.
Vaikka työpajarakennus oli tarkoitettu väliaikaiseksi, se säilyi käytössä ja siihen tehtiin muutoksia aina roomalaiselle ajalle saakka. Rakennusta käytettiin ainakin pyhäkkönä, jossa oli eri jumalille omistettuja alttareita. Varhaiskristillisellä ajalla noin 435–451 jaa. rakennus muutettiin kirkoksi rakentamalla sen säilyneiden osien päälle basilikakirkko. Se oli koko Eliksen alueen ensimmäinen tunnettu varhaiskristillinen kirkko. Kirkko tuhoutui maanjäristyksessä vuonna 550. Tästä huolimatta rakennus on käyttöhistoriastaan johtuen Olympian rakennuksista kaikista parhaiten säilynyt.
Feidiaan työpaja kaivettiin esiin jo Olympian ensimmäisissä, ranskalaisten suorittamissa arkeologisissa kaivauksissa vuonna 1829. Sitä arveltiin heti alusta Feidiaan työpajaksi. Järjestelmälliset tutkimukset suoritettiin osana saksalaisten kaivauksia 1900-luvun jälkimmäisellä puoliskolla.

Rakennus ja löydökset

Työpajarakennus sijaitsee Olympian temenos-alueen eli Altiksen ulkopuolella Zeuksen temppelin länsipuolella. Rakennus on pohjakaavaltaan suorakulmainen ja rakennettu itä-länsisuunnassa. Sen pituus on noin 32,2 metriä ja leveys noin 14,6 metriä. Rakennus koostuu kahdesta huoneesta ja sen sisäänkäynti oli idästä eli temppeliltä päin. Läntisessä huoneessa oli sisällä kaksi riviä pylväitä, jotka jakoivat sen kolmeen laivaan. Pohjakaava ja mittasuhteet muistuttavat Zeuksen temppelin naoksen eli cellan mittasuhteita, minkä oli mitä ilmeisimmin tarkoitus helpottaa taiteilijan työtä patsasta rakennettaessa. Rakennus on tehty paikallisesta kalkkikivestä, jossa on paljon mm. simpukankuoria. Työpajan eteläpuolella oli pienempiä rakennuksia, jotka olivat kenties työmiesten majoitusta varten.
Varhaiskristillisessä basilikassa oli kolme laivaa ja apsis sekä alttari itäpäässä eli entisen sisäänkäynnin paikalla. Sisäänkäynti oli nyt länsipäässä olleen nartheksin eteläosassa. Seinät oli tehty tiilestä, lattia marmorista ja katto puusta. Kirkon matala kuoriaitaus, joka oli tehty marmorista, on säilynyt.
Kaivauksissa rakennuksen alueelta on löydetty lukuisia työkaluja, norsunluun ja puolijalokivien palasia, lasisia koristekuvioita, savisia muotteja ja muita taiteilijan käyttämiä tarvekaluja ja materiaaleja. Kaivauksissa löydettiin myös pieni mustakuviotekniikalla koristeltu oinokhoe eli viinikannu, johon oli kaiverrettu teksti ΦEIΔIO EIMI (Feidio eimi, ”Minä olen Feidiaan [kannu]”), joka todisti lopullisesti rakennuksen käyttötarkoituksen. Kirkkovaiheesta on löydetty kristillisiä piirtokirjoituksia. Esinelöydöt ovat Olympian arkeologisessa museossa.