Bergö

Nimi

Bergön nimi oli alkujaan Vargö, mutta saaren ja kylän nimi muutettiin muotoon Bergö vuonna 1830, luultavasti sen takia, että suteen viittaava nimi katsottiin alentavaksi. Saaren nimi on dokumentoitu muun muassa 1546 (Wargö) ja 1552 (Vargöö). Suomeksi on käytetty muotoa Susiluoto.

Historia

Bergön saaren historia ulottuu aina 1400-luvun loppupuolelle. Saarella oli 1500-luvulla yhdeksän taloa, ja noin 40 asukasta. Tällöin saarelle piti soutaa lihasvoimin. Kirkollisesti alun perin Mustasaareen kuulunut Bergö muodostettiin Maalahteen kuuluvaksi rukoushuonekunnaksi vuonna 1652 ja kappeliseurakunnaksi vuonna 1848. Bergön seurakunta itsenäistyi vuonna 1908 ja sai ensimmäisen oman kirkkoherran vuonna 1911. Seurakunta kuuluu nykyisin Maalahden seurakuntayhtymään ja Porvoon hiippakuntaan. Bergön saari sai lauttayhteyden  1962, jolloin kerran viikossa  Vaasasta ajava vuorolaiva lopetti kulkemisensa. Tällöin lautta ajoi vain päiväsaikaan. 1996 Bergö sai  vaijerilossin, joka kulkee 5.30 - 00.10 joka päivä ja tuon ajan ulkopuolella lossi on kutsuttavissa rannoilla olevilla napeilla.
Bergön kunta liitettiin vuonna 1973 Maalahteen. Toukokuussa 2007 bergölaiset esittivät saaren liittämistä Korsnäsin kuntaan, mutta valtionvarainministeriön kuntaosasto hylkäsi esityksen . 
Bergön nähtävyyksiin kuuluu puukirkko, joka on vihitty käyttöön vuonna 1802.

Bergön kylä

Bergön ainoa henkikirjakylä on sekin nimeltään Bergö. Kylän sivukyliä ovat muun muassa Bredhällan, Holmen, Granön, Långön, Perisgrund ja Södersund.
Kylän pinta-ala on noin 4 500 hehtaaria ja kylässä asuu runsaat 560 asukasta, joista kolme prosenttia on suomenkielisiä ja yhdellä prosentilla asukkaista on jokin muu äidinkieli.
Sekä nuoret että vanhat pitävät Bergötä houkuttelevana. Asukasluku on pysynyt suhteellisen vakaana viimeisen kymmenen vuoden aikana. Kylässä on noin 60 työpaikkaa ja muualla työskentelevien osuus on noin 50 prosenttia.
Useimmat työpaikat löytyvät palvelualalta ja alkutuotannon osuus on selvästi vähentynyt. Vuonna 2003 kylässä oli noin 40 kokopäiväistä kalastajaa. Merivartioston ja luotsilaitoksen tarjoamat työpaikat ovat suurelta osin kadonneet, mutta Bergön lossiyhteys työllistää edelleen kuusi ihmistä.

Infrastruktuuri ja palvelut

Vuonna 1996 aloitettiin Nyvägenin peruskorjaustyöt, jotka saatiin päätökseen seuraavana vuonna. Valtion tie Perisgrundista Bredhällaniin sai uuden päällysteen kesällä 1996. Ytterbådaniin rakennettiin uusi kalasatama, joka valmistui 1997. Pienvenesatama on Bredhällanissa, Perisgrundissa ja Bergön leirintäalueella Norrdundetissa. Näiden lisäksi kylässä on vierassatama lossisataman läheisyydessä. Bergö Båtklubb rf. huolehtii Bergön saariston veneväylistä.
Linja-autoyhteys Bergöstä Vaasaan ajetaan nykyisin vain kerran päivässä arkipäivisin. Kahdella kolmasosalla talouksista on mahdollisuus liittyä kunnalliseen vesi- ja viemäriverkostoon. Suurin osa talouksista on jo liittynyt kaapeli-tv-verkostoon ja Petolahti-Bergö –paikallistelevisio lähettää ohjelmaa kahtena päivänä viikossa ja tekstitiedotteet näkyvät ympäri vuorokauden.

Tapahtumat

Bergön saarella on myös tapahtumia. Näistä muutama esimerkki ovat kesä- ja syysmarkkinat.

Palvelut ja asuminen

Kylän palvelut:
Osuuskauppa, kukka- ja lahjatavarapuoti, asiamiesposti, pankki, ala-aste, neuvola, kirkko, seurakuntatalo, sivukirjasto, päiväkoti, paloasema, kioski, vapaakirkkoseurakunta, urheilukenttä, uimaranta, valaistu hiihtolatu, kotiseutumuseo, kaksi kampaajaa, kodinhoitajia, veneveistämö, puuverstas, taksi, muutama kokoustila jne.
Kylässä on mökkivuokrausta yöpymistä varten ja ratsastuksesta kiinnostuneille on talli Stallet Wild West.