Taksi

Historia

Ennen taksiautoja kaupungeissa saattoi käyttää hevosvetoisen vuokra-ajurin palveluita. Ensimmäiset takseiksi rakennetut, bensiinikäyttöiset ja taksamittarilla varustetut autot valmistuivat  vuonna 1897, ja niiden malli oli Daimler Victoria. Taksipalvelut alkoivat Pariisissa 1899, Lontoossa vuonna 1903 ja New Yorkissa vuonna 1907.
Suomessa ensimmäisen taksiluvan autolle sai helsinkiläinen vossikka-ajuri Gustaf Wilhelm Orraeus huhtikuussa 1906, ja saman kevään aikana vastaava lupa myönnettiin myös Kuopioon sähkömonttööri Arthur Åbergille ja Ouluun työmies Wilhelm Nybergille. Kenenkään kolmen uranuurtajan oma ura ei muodostunut pitkäksi, sillä Orraeus ja Nyberg lopettivat jo saman vuoden syksyllä, eikä ole varmaa, aloittiko Åberg liikennettä lainkaan; tuon ajan sanomalehdistä ja viranomaisten papereista asia ei käy selville. Orraeuksen autoa ajoi hänen poikansa, joka muisteli myöhemmin: "Ei mennyt päivääkään, etteikö kone olisi streikannut."

Taksisääntely

Tutkimusyhteenveto toteaa, että teoreettisten ja empiiristen tutkimusten mukaan taksisääntelyn vähentämisellä on monia hyötyjä: alhaisemmat hinnat, koska markkinoilla kilpailee enemmän palveluntarjoajia; alhaisemmat toimintakustannukset, joihin kilpailu kannustaa; kilpailu lisää palvelun laatua ja painetta parantaa mainettaan; lisää innovaatioita kuten jaetut kyydit, vammaisten erikoispalvelut ja muut niche-markkinat; taksipalvelujen kysyntä lisääntyy, koska hinnat laskevat ja laatu paranee. Palvelutaso lisääntyy yleensä eniten köyhimmissä kaupunginosissa. Vaikutus on suurin ruuhkahuippuina ja huonolla säällä.

Enimmäishinta

Suomessa taksikyydin sallittu enimmäishinta muodostuu perusmaksusta, matkataksasta ja odotustaksasta sekä mahdollisista lisistä tai on erillisen sopimuksen mukainen. Perusmaksun suuruus riippuu lähtöajasta: iltaisin, öisin ja sunnuntaisin lähtömaksu on korkeampi.
Matkataksan suuruus riippuu kyydissä olijoiden määrästä. Yhdestä kahteen henkilöä matkustaa 1-taksalla, kolmesta neljään henkilöä matkustaa 2-taksalla, viidestä kuuteen henkilöä matkustaa 3-taksalla ja yli kuuden hengen seurueet 4-taksalla.
Odotusmaksua peritään kun odotetaan asiakasta, seistään liikennevaloissa tai ruuhkissa sekä matkataksan sijasta vauhdin ollessa alle 28,5 km/h.
Mahdollisia lisiä ovat ennakkotilaus-, tavarankuljetus-, lentokenttä-, paari- ja avustamislisät. Valtioneuvosto vahvistaa taksien enimmäistaksat vuosittain.
Taksitoiminnassa sovelletaan alennettua 10 % arvonlisäveroa vuonna 2014.

Taksin tilaaminen

Suomessa taksin saa joko soittamalla tilausvälityskeskukseen, taksiin tai taksiasemalle tai suoraan taksiasemalta ("tolpalta"). Taksin voi myös saada suoraan liikenteestä eli niin sanotusti lennosta. Ainakin Helsingissä, Tampereella ja Helsingin ympäristössä (lähitaksissa) on mahdollista tilata taksi tekstiviestillä. 
Oulussa, Riihimäellä, Hyvinkäällä, Jyväskylässä ja Helsingin ympäristössä (lähitaksissa) on käytössä Suorataksi-palvelu, jolla saa puhelimella yhteyden suoraan lähimpään vapaana olevaan taksiin ilman taksikeskuksen välitystä. Helsingissä eräille taksitolpille soittaessa puhelu yhdistyy automaattisesti lähimpänä olevaan vapaaseen autoon. Älypuhelimille on myös olemassa omat sovellukset tilaamisen helpottamiseksi. Puhelin paikannetaan, asiakas varmistaa osoitteen, ja yhtä näppäintä painamalla tilaus lähtee liikkeelle. Paikannus ei ole täysin luotettava, siksi tilaajan on tarkistettava että taksi tulee oikeaan osoitteeseen.

Taksilupa

Suomessa taksitoiminta on luvanvaraista. Liikenteen harjoittamiseen tarvitaan taksilupa. Luvan myöntää ELY-keskus kuntakohtaisten lukumääräkiintiöiden mukaan. Luvan hakijalla täytyy olla taksiliikenteen yrittäjäkoulutus hyväksytysti suoritettuna. Yhtenä lupaehtona on myös voimassa oleva henkilöauton ammattiajolupa.
Taksiluvan haltija saa ostamastaan ammattimaiseen liikenteeseen käytettävästä uudesta autosta autoveron palautuksen. Palautus on vuonna 2015 henkilöautosta enintään 4 800 € ja esteettömyysvaatimuksen täyttävästa tai koululaiskuljetuksiin tarvittavin lisäturvavöin varustetusta tila-autosta 15 000 €. Haltijan saatua autoveron palautuksen, toiminnan väliaikainen keskeyttäminen vaatii poliisiviranomaisen luvan ja mahdollisten vara-autojen käyttämisestä on ilmoitettava Liikenteen turvallisuusvirastoon. Pääsääntöisesti autoveroalennuksen joutuu maksamaan takaisin, mikäli autoa lakataan käyttämästä taksiliikenteeseen, veroalennus kuitenkin kuoleentuu kolmessa vuodessa. Niin sanottu invataksi on kokonaan autoverosta vapaa, kuoleentumisaika on neljä vuotta.
Taksiluvan haltija sitoutuu luvan voimassaoloaikana ympärivuorokautiseen päivystykseen tai vaihtoehtoisesti etukäteen laadittuun ajovuorolistaan asemapaikallaan. Haltijan on raportoiva kalenterivuosittain Ely-keskukselle ajomääristään ja toimitettava tilinpäätös tarkastettavaksi.
Museoajoneuvoksi rekisteröidyllä ajoneuvolla saa kuljettaa henkilöitä maksua vastaan ilman taksilupaa.

Taksinkuljettaja

Taksinkuljettajan ajoluvan myöntää paikallinen poliisi ja sen saannin edellytyksinä ovat muun muassa ammattipätevyyskoulutus, riittävä paikallistuntemus  sekä terveys. Kuljettajakursseja järjestävät muun muassa taksiyhdistykset ja muut koulutusta tarjoavat yhteisöt. Koulutukseen voi hakeutua myös työ- ja elinkeinotoimiston kautta.
Kuljettajaa sitoo vaitiolovelvollisuus kuulemistaan asiakkaiden liikesalaisuuksista ja henkilökohtaisista asioista.
Esimerkiksi Helsingissä alle 2 % kuljettajista on naisia.

Taksien määrä- ja hintasääntely

Kilpailuvirasto on toistuvasti vaatinut etenkin taksien määräsääntelyn purkamista. Tällöin pimeistä takseista päästäisiin eroon ja tarjonnan lisääntyessä saisi halvempiakin kyytejä. Määräsääntely johtaa taloudellisten kannustimien vääristymiseen ja kansantaloudellisiin hyvinvointitappioihin, etenkin pienituloisille.
Myös bussiyrittäjät vaativat sääntelyn purkamista, mutta Taksiliitto vastustaa.

Uber

Uber on samannimisen yrityksen kehittämä mobiilisovellusohjelma, jossa älypuhelimella voi tilata paikannukseen perustuvan kyydin. Vuonna 2015 Uber toimi Suomessa vain Helsingissä ja sillä oli kymmeniätuhansia asiakkaita. Suomen Taksiliitto pitää laittomana halvempaa Uber Pop -palvelua, joka ei edellytä kuljettajalta taksilupaa. Samalla linjalla oli myös Helsingin käräjäoikeus, joka langetti 5. huhtikuuta 2016 tiettävästi Suomen ensimmäisen Uber-kuljettajan saaman tuomion luvattomasta taksiliikenteen harjoittamisesta. Tuomion suuruus oli 25 päiväsakkoa ja lisäksi kuljettajaa vaaditaan menettämään rikoksen tuottamana hyötynä 12 250 euroa valtiolle. Muutaman päivän kuluttua Espoon käräjäoikeus antoi toiselle Uber-kuljetuksia ajaneelle miehelle 20 päiväsakon rangaistuksen ja määräsi rikoshyötynä maksettavaksi valtiolle 3 000 euroa. Helsingin hovioikeus totesi 21. syyskuuta 2016 antamissan kahdessa tuomiossa kuljettajien syyllistyneen luvattomaan taksiliikenteen harjoittamiseen ja pystytti käräjäoikeuksien antamat tuomiot ennallaan.
Espoolainen Uber-kuljettaja haki tuomiolleen muutosta korkeimmasta oikeudesta, joka otti asian käsittelyyn nimenomaan rikoshyödyn menettämistä koskevan tuomiokohdan osalta. Korkein oikeus antoi ratkaisunsa elokuussa 2018. Oikeus piti espoolaismiehelle luvattomasta taksiliikenteen harjoittamisesta annetun sakkotuomion ennallaan, mutta vähensi valtiolle maksettavaksi tulevaa rikoshyödyn menettämiskorvausta 2 800 eurosta 2 100 euroon.

Pimeät taksit

Ilman taksilupaa ei ole luvallista pyytää palkkiota henkilöautolla tapahtuvasta kuljetuksesta. 
Luvattomia, niin sanottuja pimeitä takseja liikkuu usein ravintoloiden sulkemisaikaan. Nämä ovat tavallisia henkilöautoja ilman taksin tunnusta katolla ja useimmiten näissä autoissa ei ole muitakaan taksivarusteita, kuten taksamittaria.
Kilpailuviraston mukaan sääntely tekee taksialalle pääsemisen vaikeaksi, mikä tuottaa pimeitä takseja. Viraston mukaan sääntely purkamalla päästäisiin eroon pimeistä takseista.
Helsingissä ja muissa isoissa kaupungeissa on helppo saada pimeitä takseja, ja monilla niistä on vakioasiakkaita. Esimerkiksi Helsingin rautatieasemalla päivystää jatkuvasti autoja kuskeineen odottamassa kyytien kyselijöitä. Etenkin viikonloppuisin takseista on pulaa ja pimeiden taksien kysyntä suurimmillaan.
Helsingin poliisin mukaan sakot pimeille takseille ovat lisääntyneet valvonnan lisäämisen myötä: syksyllä 2013 oli kirjoitettu sakot 31:lle, kun vuotta aikaisemmin sakkoja oli saanut yhdeksän pimeän taksin kuljettajaa. Vuosina 2008–2012 Helsingin käräjäoikeudessa käsiteltiin viittä tapausta, joissa sakotettu ei ollut tyytyväinen saamaansa sakkotuomioon.