Viipurin Taiteilijaseura

Viipurin Taiteilijaseura on Suomessa toimiva ammattitaiteilijoiden yhdistys, joka on perustettu 1930 Viipurissa. Seuran lähes sata suomalaista, karjalaistaustaista taiteilijajäsentä ovat hajaantuneet ympäri Suomea. Jäsenistä vielä muutama on syntynyt luovutetussa Karjalassa, mutta yhä enemmän mukana on toisen ja kolmannen polven karjalaisia. Jäsenet ovat kuvataiteen eri alueiden edustajia. Vuosinäyttelyitä on järjestetty säännöllisesti, alkuun Viipurissa ja sotien jälkeen eri puolilla Suomea.

Historia

Viipurin Taiteilijaseura perustettiin syyskuun 5. päivänä 1930 Viipurissa, Pyöreässä Tornissa. Seuran ensimmäinen puheenjohtaja oli kirjailija, taidemaalari ja kulttuuritoimittaja Viljo Kojo (1891-1966), jonka 30-vuotinen toiminta seuran johdossa oli yhdistykselle perustavanlaatuista. 1930-luku kokonaisuudessaan merkitsi Viipurin taiteilijaseuran aseman vakiinnuttamista. Esimerkkeinä taiteen kentän suunnannäyttäjistä olivat taiteilijaseuran jäsenet, taidemaalari Väinö Rautio (1894-1974) Pro Natura -ryhmän välityksellä sekä taidemaalari, professori Unto Pusa (1913-1973). Talvisodan seurauksena Viipuri menetettiin ja seuran jäsenistö joutui evakkoon. Toiminta jatkui tästä huolimatta. Välirauhan aikana pidettiin näyttely Helsingissä ja vuonna 1943 näyttely takaisin vallatussa Viipurissa, joka jäi viimeiseksi näyttelyksi seuran syntymäkaupungissa. Sotien jälkeen suurin osa jäsenistä siirtyi Helsinkiin, josta tuli seuran uusi kotipaikka. Sotien jälkeen Taiteilijaseura on toiminut tärkeänä koko luovutetun alueen karjalaisten taiteilijoiden yhdyssiteenä ja foorumina. Taiteellisista ja ammatillisista pätevyysvaatimuksista on pidetty kiinni.

Seuran varhaisvuosien taiteellisia vaikuttajia

Viipurin Taiteilijaseuran jäseninä on vaikuttanut ja vaikuttaa paljon maineikkaita taiteilijoita ja taiteen kentän suunnannäyttäjiä. Niin Viipuri, kuin Karjalan muut seudut, Laatokka, Sortavala, Terijoki, Kuokkala, Käkisalmi, Suursaari ja Imatra mm. ovat innoittaneet taiteilijoita. Myös Viipurin kaupungin genius loci, paikan henki, kiehtoi lukuisia taidemaalareita, heistä esimerkkinä mainittakoon Kalle Kuutola, Rurik Lindqvist, Viljo Kojo, Alfred Ketola, Väinö Kunnas, Lauri Välke, Olli Miettinen, Väinö Kamppuri, Väinö Rautio, Torsten Tisell ja Eero Lehikoinen. Seuran Viipurissa vaikuttaneita taiteilijoita olivat mm. Eva Cederström, Aimo Kanerva ja kuvanveistäjä, professori Aimo Tukiainen. Viimeksi mainittu on tunnettu myös Oriveden Purnussa käynnistämästään näyttelytoiminnasta. Viipurin Taiteilijaseuran menneitä vaikuttajia ovat olleet myös Mikko Hovi, William Hämäläinen, Unto Pusa, Erkki Tanttu, Aukusti Tuhka, Kaarlo Koroma, Sakari Tohka, Viljo Savikurki ja Olavi Vaarula.

Yhdistyksen toiminta-ajatus

Valtakunnallisen yhdistyksen tarkoituksena on edistää kuvataiteita ja kasvattaa kiinnostusta niitä kohtaan. Se pyrkii valvomaan sukujuuriltaan karjalaisten, viipurilaisuuden ja karjalaisuuden perintöä arvostavien kuvataiteilijoiden ammatillisia ja taloudellisia etuja sekä lujittamaan jäsenistön yhteenkuuluvuuden tunnetta. Näyttelytoiminta on yhdistyksen tärkein yleisölle suunnattu toimintamuoto. Näyttelyitä järjestetään vuosittain eri puolilla Suomea. Yhdistys voi myös mm. järjestää kursseja ja seminaareja, luento- ja esitelmätilaisuuksia, tehdä aloitteita sekä antaa lausuntoja. Toimintansa tukemiseksi yhdistys voi myös harjoittaa kustannustoimintaa, vastaanottaa avustuksia, lahjoituksia ja jälkisäädöksiä sekä toimeenpanna rahankeräyksiä ja arpajaisia. Viipurin Taiteilijaseura on aktiivisesti rakentanut järjestäytynyttä yhteistoimintaa eri puolilla Suomea toimivien taiteilijajärjestöjen kanssa. Seuran aloitteesta syntyi jo vuonna 1938 perustettu valtakunnallinen Suomen Kuvaamataiteilijain Liitto, eli nykyinen Suomen Kuvataidejärjestöjen Liitto ry.