google/wiki40b huggingface dataset:
Nissan Qashqai

Nissan Qashqai on Nissanin vuodesta 2006 lähtien valmistama crossover-tyyppinen henkilöautomalli, joka on suunniteltu Euroopassa. Qashqain ulkomuodot on suunnitellut Nissan Design Europe ja tekniikasta on vastannut Cranfieldissa sijaitseva Nissan Technical Center Europe. Euroopassa myytävät autot valmistetaan Sunderlandissa Isossa-Britanniassa.
Nissan Qashqai oli vuonna 2018 Suomen myydyin automalli.
Nordman (yhtye)

Nordman on ruotsalainen yhtye joka yhdistelee tuotannossaan kansanmusiikkiia, rockia ja popia. Sen muodostavat laulaja Håkan Hemlin sekä avainviulua soittava Mats Wester, hän on myös yhtyeen lauluntekijä. Nordmanin hittejä ovat olleet mm. kappaleet Förlist, Be mig, Det sista du ser ja Vandraren. Yhtye hajosi vuonna 1998 yhtyeen keulahahmon Hemlinin huumeongelman vuoksi, mutta teki uuden tulemisen vuonna 2004 Hemlinin läpikäytyä huumevieroituksen ja palattua töihin.
Nordman on osallistunut Melodifestivalen-kilpailuun (Ruotsin Euroviisukarsintaa vastaava kilpailu) kahdesti: vuonna 2005 kappaleella Ödet var min väg, sijoitus loppukilpailussa oli 9. sija. Vuonna 2008 yhtye osallistui Karlskronan esikarsinnassa 1.3.2008 kappaleella I lågornas sken ja pääsi Kirunassa 8.3.2008 pidettyyn toiseen osakilpailuun ja selviytyi edelleen Globenilla 15.3.2008 järjestettyyn finaaliin, sijoittuen kuudenneksi.
Disentis/Mustér

Maantiede ja liikenne

Disentis sijaitsee läntisessä Graubündenissä, Reinin yhden alkuhaaran, Vorderrheinin varrella, Surselvan laaksossa. Kunnan matalin kohta on vajaan 1 000 metrin korkeudella ja korkein kohta 3 164 metriä korkea Tödivuori.
Vorderrheinin laaksoa Churista seuraava maantie haarautuu Disentis/Mustérissa: toinen tie jatkaa Oberalppass-solan yli Urin Andermattiin, toinen kääntyy etelään Lukmanierpass-solan yli kohti Ticinoa ja Bellinzonaa. Rhätische Bahnin ja Matterhorn Gotthard Bahnin rautatiet yhdistyvät Disentis/Mustérissa.

Kieli

Mustér on vahvimpia retoromaanin kielen alueita: alueen valtakieli on retoromaani ja sen paikallinen murre sursilvan (saks. Surselvisch). Vuonna 2000 75 % mustériläisistä hallitsi parhaiten retoromaanin.

Talous ja nähtävyydet

Disentis/Mustérin talous perustuu paljolti matkailuun. Sen kylänäkymää hallitsee edelleen toiminnassa oleva benediktiiniläisluostari, jonka toiminta on peräisin 700-luvulta. Siellä on myös lukio ja museo.
Clara Hughes

Clara Hughes O.C., OM (s. 27. syyskuuta 1972) on kanadalainen maantiepyöräilijä ja pikaluistelija, joka on ollut mitaleilla sekä kesä- että talviolympialaisissa.
Hughes syntyi Winnipegissä, Manitobassa, ja aloitti uransa luistelijana; vuonna 1990 hän siirtyi kuitenkin kilpapyöräilyyn. Hän osallistui kesäolympialaisiin vuosina 1996, 2000 ja 2012, ja saavutti ensin mainituissa pronssia sekä maantieajossa että maantieaika-ajossa. Hän oli aika-ajossa kuudes 2000 ja viides 2012. MM-kilpailuissa hän sai hopeaa aika-ajossa Duitamassa 1995. Pan-Amerikan kisoissa ja Kansainyhteisön kisoissa hän on saanut mitaleja myös ratapyöräilyssä.
Hughes on yhtä lailla menestynyt luistelija. Hän voitti vuoden 2002 talviolympialaisissa Salt Lake Cityssä pronssia 5 000 metrillä ja vuonna 2006 Torinossa kultaa 5 000 metrillä ja hopeaa joukkuetakaa-ajossa. Vancouverissa 2010 Hughes oli 5 000 metrillä pronssilla. Matkakohtaisissa MM-kilpailuissa hän on saavuttanut 5 000 metrillä kultaa 2004, hopeaa 2003, 2008 ja 2009 sekä pronssia 2005 ja joukkuetakaa-ajossa hopeaa 2005. Yleisluistelun MM-kilpailuissa hän on ollut parhaimmillaan kuudes 2003. Maailmancupissa hän sijoittui 3 000 ja 5 000 metrin yhteisessä cupissa kolmanneksi kaudella 2002–2003.
Hughes sai 11. maaliskuuta 2005 haltuunsa naisten pikaluistelun maailmanennätyksen 10 000 metrillä, mutta menetti ennätyksensä noin vuotta myöhemmin tšekkiläiselle Martina Sáblíkoválle.
Hughes on osallistunut Right to Playn toimintaan.
Iitin musiikkijuhlat

Iitin musiikkijuhlat (2003–) on etupäässä kamarimusiikkiin keskittyvä musiikkitapahtuma, jonka taiteellinen johtaja on pianisti Laura Mikkola. Juhliin kuuluu yökonsertti Hiidenvuori-kukkulan laella. Vuodesta 2004 lähtien juhlien yhteydessä on järjestetty myös nuorten musiikkikurssi.

Miljöö

Iitin musiikkijuhlien järjestäjät korostavat miljöön, Suomen kevään ja luonnon osuutta juhlaelämykseen. Tärkein tapahtumapaikka on Suomen kauneimmaksi kyläksi valittu Iitin kirkonkylä: sen yli 300-vuotias puinen ristikirkko ja entinen pappila. Juhlat päättyvät yökonserttiin Hiidenvuoren laella, jonne kannetaan piano paikallisen urheiluseuran avustuksella.
Tuhkakottarainen

Ulkonäkö

Täysikasvuinen lintu on noin 30 cm:n pituinen. Lajin tunnusmerkkejä ovat harmaa väritys siivissä ja tumman oliivinvihreät pyrstö ja selkämys. Nokka ja koivet ovat mustat. Silmien väri on keltainen ja pupilleja ympäröi viininpunainen rengas.
Nuoren yksilön väritys on haaleampi, sen silmät ovat tummat ja pyrstö on lyhyempi.

Elintavat

Tuhkakottaraiset tekevät pesänsä kuiviin pensaisiin ja akasiapuihin. Muiden kottaraisten tavoin laji syö ravinnokseen hyönteisiä ja hedelmiä.
RenderMan

RenderMan on 3D-grafiikan renderöintijärjestelmiä koskeva standardi, joka koostuu kahdesta osasta: Ohjelmointirajapinnasta ja mallien kuvaamiseen tarkoitetusta kielestä (RenderMan Interface Specification, RISpec) ja shader-ohjelmointikielestä (RenderMan Shading Language). Standardin kehitti alun perin Pixar vuonna 1998. Yleisessä kielenkäytössä termi "RenderMan" tarkoittaa myös Pixarin kehittämää renderöintijärjestelmää Photorealistic RenderMan (eli PRMan), mutta kyseessä on vain yksi RenderMan-rajapinnan toteuttavista järjestelmistä.

RenderMan Interface Specification

RenderMan Interface Specification määrittelee protokollan ja samalla ohjelmointirajapinnan ja 3D-mallien tiedostomuodon 3D-grafiikkaa renderöivälle järjestelmälle. Spesifikaatio ei ota kantaa 3D-mallinnusohjelmien toteutukseen, vaan pelkästään siihen miten tieto siirretään 3D-mallinnusohjelmasta spesifikaation mukaiseen renderöintijärjetelmään. Täten renderöintiohjelman voi vaihtaa tarpeen mukaan. RenderManin erityispiirre on, että moni asia määritellään shader-ohjelmien avulla: sen sijaan että kaikki mahdollinen toiminnallisuus olisi ohjelmoitu sisään renderöijiin, kuvaa muodostaessaan renderöijä ajaa käyttäjän määrittelemiä ohjelmia, joka voi muuttaa esimerkiksi pinnan muotoa, väriä tai valaistusta. Spesifikaatio määrittelee vain muutamia tiettyjä shader-ohjelmia, jotka kaikkien toteutusten on pakko toteutettaa. 3D-kuva muodostuu erilaisista grafiikkaprimitiiveistä, kuten monikulmioista, pinnoista tai palloista.
Rúnar Kristinsson

Ura

Rúnar aloitti pelaajauransa kotimaansa kolmannen sarjatason Leiknir Reykjavikissa 1984. Hän siirtyi pääsarjaseura KR Reykjavíkiin 1985. Ensimmäiset pääsarjaottelunsa hän pelasi kuitenkin vasta 1987. Hän pelasi seurassa vuoteen 1994 mennessä kaikkiaan 126 sarjaottelua ja teki 21 maalia. Hän saavutti KR Reykjavíkin joukkueessa hopeaa 1990 ja 1992 sekä pronssia 1991. Lisäksi hän voitti Islannin cupin 1994.
Vuonna 1995 Rúnar siirtyi ruotsalaisen Örgryte IS:n riveihin, jossa hän teki vajaan kolmen kauden aikana 13 maalia pelaamissaan 59:ssä Allsvenskan-ottelussa. Hän siirtyi kesken kauden 1997 Norjan Tippeligaenissa pelanneeseen Lillestrømiin. Hän pelasi seurassa kauden 2000 loppuun mennessä 73 sarjaottelua ja teki 14 maalia.
Rúnar siirtyi marraskuussa 2000 Belgian Jupiler Pro League -seura KSC Lokereniin. Hän pelasi seurassa kauden 2006–2007 loppuun mennessä 193 pääsarjaottelua, joissa teki 40 maalia. Hän saavutti pronssia Belgian liigassa kaudella 2002–2003. Aktiiviuransa viimeisellä kaudella 2008 hän palasi KR Reykjavíkiin, jossa pelasi 14 ottelua.

Maajoukkue

Islannin maajoukkueessa Rúnar aloitti uransa jo vuonna 1987. Hän oli uransa aikana yksi maajoukkueen parhaista pelaajista. Vuonna 2004 Rúnar ilmoitti jättävänsä maajoukkueen. Hän teki pelaamissaan 104 ottelussa kolme maalia. Hän toimi myös maajoukkueen kapteenina.

Valmennusura

Rúnar valmensi KR Reykjavikia toukokuusta 2011 marraskuuhun 2014. Seura voitti Islannin-mestaruuden 2011 ja 2013, Islannin cupin 2011, 2012 ja 2014 sekä supercupin 2012 ja 2014. Tammikuussa 2015 hän siirtyi norjalaisen Lillestrømin päävalmentajaksi. Kaudella 2015 Rúnar luotsasi seuran Tippeligaenissa kahdeksanneksi. Kausi 2016 sujui alavireisesti ja Lillestrøm vajosi liigan hännille. Lopulta Rúnar sai potkut seurasta syyskuussa 2016, kun Lillestrøm majaili liigan toiseksi viimeisenä.
Lokakuun lopulla 2016 Rúnarista tuli belgialaisen KSC Lokerenin päävalmentaja. Hän luotsasi Lokerenin kaudella 2016/17 yhdenneksitoista Belgian pääsarjassa. Kehnot tulokset kauden 2017/18 alussa johtivat Rúnarin potkuihin elokuun alussa 2017.
Lokakuussa 2017 kerrottiin, että Rúnar palaa KR Reykjavikin päävalmentajaksi.
Peltokurjennokka

Ulkonäkö ja koko

Peltokurjennokka on rennosti tai kohenevasti kasvava monivartinen, runsaasti haarova, pehmeäkarvainen ruoho. Se kasvaa 5–50 senttimetriä korkeaksi. Lehdet ovat parilehdykkäsiä ja lehtien lehdykät parijakoisia. Kukat sijaitsevat varren ja haarojen kärjissä pitkien perien päissä sarjoina. Peltokurjennokan kukat ovat noin yhden cm leveät, terälehdet ovat väriltään vaaleanpunaiset. Hedelmys on pitkä nokkamainen viisiosainen lohkohedelmä. Nokan kärki on nystykarvaton, toisin kuin läheisesti samannäköisellä myskikurjennokalla (Erodium moschatum), jota tavataan erittäin harvinaisena myös Suomessa.

Peltokurjennokka Suomessa

Suomessa peltokurjennokka on melko harvinainen tulokaskasvi, jota on havaittu pohjoisessa Inarin Lapin korkeudelta asti. Sitä pidetään Etelä- ja Itä-Suomessa muinaistulokkaana, muualla uustulokkaana.  Yleisehkönä peltokurjennokka kasvaa vain itäkaakossa Lappeenrannan seudulla.  Suomessa laji kasvaa peltorikkakasvina erityisesti hiekkaisilla mailla. Sen kasvupaikkoja ovat myös puutarhat, pihat ja tienvarret. Peltokurjennokka kukkii kesäkuusta syyskuuhun.
Hantzschin pyridiinisynteesi

Hantzschin pyridiinisynteesi on kemiallinen reaktio, jolla voidaan valmistaa pyridiinijohdannaisia. Reaktiossa β-dikarbonyyliyhdiste esimerkiksi diketoni tai ketoesteri reagoi aldehydien ja ammoniakin tai ammoniakin lähteen kanssa muodostaen dihydropyridiinin, joka voidaan hapettaa pyridiinijohdannaiseksi. Reaktion raportoi ensimmäisen kerran saksalainen kemsiti Arthur Hantzsch vuonna 1882 ja se on nimetty hänen mukaansa.
Sateenvarjo

Sateenvarjo on kannettava hyötyväline, jota käytetään sateelta suojautumiseen. Auringolta suojautumiseen käytettävää tyyppiä sanotaan aurinkovarjoksi tai päivänvarjoksi. Sateenvarjo valmistetaan yleensä pingottamalla vedenpitävää kangasta tai muovia kokoon taitettavan metallikehikon päälle. Myös kevyempää lasikuitukehikkoa voidaan käyttää. Sateenvarjojen kankaassa voidaan käyttää erilaisia kuoseja ja värityksiä.
Englanninkielinen sateenvarjoa tarkoittava sana umbrella tulee latinankielisestä sanasta umbra, joka tarkoittaa peittämistä tai varjoa.
Auringonvarjoja tai sateenvarjoja on käytetty jo tuhansia vuosia niin muinaisessa Assyriassa, Kreikassa, Egyptissä kuin Kiinassakin. Kiinalaiset sateenvarjot tehtiin yleensä silkistä tai öljypaperista bambukehikon päälle. Eurooppaan kannettavat varjot levisivät vasta 1600-luvulla. Englannissa päivänvarjoja käyttivät aluksi vain naiset, mutta 1700-luvun puolivälissä tapa levisi miestenkin keskuuteen. Teräskehikon sateenvarjoihin keksi Samuel Fox vuonna 1852.
Kokoontaitettava sateenvarjo menee pienempään tilaan kuin perinteinen.
Monacon politiikka

Perustuslaki

Monacossa käynnistyi keväällä 1910 vallankumous, jossa vaadittiin perustuslakia ja parlamenttia sekä valtion ja ruhtinas Albert I:n varojen erottamista toisistaan.  Ruhtinas suostui kansanjoukkojen vaatimuksiin ja 5. tammikuuta 1911 voimaan tuli perustuslaki, joka muutti absoluuttisen monarkian perustuslailliseksi. Perustuslaki jäädytettiin ensimmäisen maailmansodan ajaksi, jonka jälkeen se oli voimassa aina vuoteen 1962 asti, jolloin Rainier III teki laajoja perustuslaillisia uudistuksia. Uusi perustuslaki astui voimaan 17. joulukuuta 1962. Se antoi naisille äänioikeuden, lakkautti kuolemantuomion, takasi perusoikeudet, rajoitti ranskalaisten mahdollisuuksia muuttaa ruhtinaskunnan alueelle ja perusti korkeimman oikeuden. Perustuslaki erottelee vallan kolmijako-opin mukaisesti toimeenpano-, lainsäädäntö- ja tuomiovallan.
Vuonna 1993 Monacosta tuli YK:n täysivaltainen jäsen. Perustuslakiin tehtiin kruununperimysjärjestyksen muutos ruhtinaan lailla nro 1249 2. huhtikuuta 2002. Muutos mahdollistaa sen, että kruunu pysyy Grimaldien suvun hallussa, vaikka ruhtinas kuolisikin ilman laillista jälkeläistä. Aiemman kruununperimyslain mukaan kruunun saattoi periä vain ruhtinaan suora jälkeläinen. Perustuslain muutos tehtiin sen varalta, että ruhtinas Albert II sattuisi kuolemaan ilman laillista perijää. Jos näin kävisi, perintöprinsessa Caroline tulisi valtionpäämieheksi ja ruhtinattareksi. Samaan aikaan Monaco ja Ranska solmivat sopimuksen, jonka mukaan Monaco säilyttää itsenäisyytensä, vaikka dynastia sammuisikin. Aiemman sopimuksen mukaan Monacon itsenäisyys oli sidottu Grimaldien valtaan ja suvun sammuessa ruhtinaskunta olisi liitetty Ranskaan.

Toimeenpanovalta

Ruhtinas Albert II käyttää korkeinta toimeenpanovaltaa, mutta jakaa sen valtioministerin johtaman kuusijäsenisen valtioneuvoston kanssa. Valtioneuvosto avustaa ruhtinasta hallitsemisessa ja panevat toimeen säädetyt lait. Ruhtinas valitsee valtioministerin Ranskan hallituksen esittämästä kolmen ranskalaisen ja/tai monacolaisen ehdokkaan listasta. Vuoden 2002 perustuslain muutokseen asti valtioministerinä saattoi toimia vain Ranskan kansalainen. Tästä huolimatta nykyinen 29. maaliskuuta 2005 virassaan aloittanut Monacon valtioministeri Michel Roger on ranskalainen.
Ruhtinaan alaisuudessa sisäisiin ja kansainvälisiin asioihin neuvoa-antavana elimenä toimii kruununneuvosto, joka on yksi kolmesta perustuslain säätämästä neuvostosta valtioneuvoston ja kansallisneuvoston ohella.
Ruhtinaskunnan paikallishallinto (Monaco-Ville, La Condamine, Monte Carlo ja Fontvieille) kuuluu pormestarin johtamalle 15-jäseniselle kunnanvaltuustolle.

Tuomiovalta

Monacossa on kaksi korkeinta oikeutta. Cour de révision judiciaire käsittelee siviili- ja rikosoikeuden ja joitain hallinnon piiriin kuuluvia tapauksia. Tribunal suprême vastaa lainmukaisuuden valvonnasta.

Kansainväliset jäsenyydet

ACCT, ECE, IAEA, ICAO, ICRM, IFRCS, IHO, IMO, Inmarsat, Intelsat, International Criminal Police Organization – Interpol, IOC, ITU, OPCW, OSCE, UN, UNCTAD, UNESCO, UPU, WHO, WIPO, WMO, Euroopan neuvosto
Mustveen lippu

Mustveen lippu on  Jõgevamaan maakunnassa sijaitsevan Mustveen kaupungin lippu. Lippu on otettu käyttöön 21. kesäkuuta 1993. Lipussa on samat värit kuin Viron sinimustavalkeassa lipussa, mutta eri järjestyksessä. Lisäksi lipussa on Viron sosialistisen neuvostotasavallan lippua ja Latvian sosialistisen neuvostotasavallan lippua muistuttava aaltokuvio.
Ilkka Vanne

Ilkka Vanne (s. 31. maaliskuuta 1946 Lappeenranta) on suomalainen ohjaaja. Hän on ohjannut elokuvia, tv-sarjoja, kuunnelmia sekä näytelmiä.

Tuotanto

Vanne aloitti ohjaajanuransa televisiossa. 1960-luvulla hän ohjasi MTV:lle muun muassa sarjaa Me Tammelat. Sen ohella Vanteen tunnetuinpia tv-ohjauksia ovat Raija Orasen kirjoittamat Ruusun aika ja Puhtaat valkeat lakanat sekä Pimeän hehku. Hän on jatkanut televisiotyön parissa koko uransa; vuonna 2008 hän ohjasi Yle TV2:lle sarjan Lehmän vuosi toisen tuotantokauden jaksot.
Elokuvan saralla Vanne työskenteli apulaisohjaajana jo vuonna 1979 Ralf Långbackan elokuvassa Herra Puntila ja hänen renkinsä Matti, mutta ensimmäisen oman elokuvansa Vanne ohjasi vasta vuonna 2000, jolloin sai ensi-iltansa Antti Tuurin romaaniin perustuva Lakeuden kutsu. Vanne myös käsikirjoitti elokuvan yhdessä Tuurin kanssa. Lakeuden kutsua seurasivat Vieraalla maalla (2003) ja Lupaus (2005).
Vuokko (taruolento)

Vuokko oli noidan apuolento saamelaisessa mytologiassa.  Vuokko toimitti asioita noidan puolesta, kuten toi rikkautta varastamalla muilta. Vuokko saattoi myös kuljettaa noidan sielua transsitilan aikaisella matkalla. 
Toisaalta vuokko oli eräässä tarinassa jättiläismäinen lintu, joka vaani kivisaarella ohikulkevia laivoja. Vuokko on laina vaakaa tarkoittavasta sanasta.
Lippalakki

Lippalakki on päähine, jossa on edessä lippa. Useimpien lippalakkien kokoa voi säätää lakin takapuolelta. Lippalakin lippa suojaa silmiä auringonvalolta. Lippalakki on nykyisessä muodossaan kehittynyt baseball-pelaajien käyttämästä lakista.
Wedlock – kalmankihla

Juoni

Onnistuneen keikan jälkeen rikostoverit pettävät jalokivivaras Frank Warrenin. He ampuvat Frankia useita kertoja ja häipyvät sitten luullen hänen kuolleen. Kitumaan jäänyt Frank kuitenkin selviytyy, ja hän on onnistunut jo aiemmin piilottamaan saaliin. Frank tuomitaan elinkautiseen vankeusrangaistukseen. Vankila on sikäli erikoinen, ettei siellä ole kovinkaan paljon vartijoita, mutta kaikilla vangeilla on kaulassaan ”Wedlock”-panta, joka räjähtää vangin yrittäessä karata. Räjähtäminen voidaan kuitenkin välttää, jos vanki onnistuu löytämään ”parinsa”, jolla on sama viivakoodi kaulapannassaan. Mikäli näiden kahden välinen etäisyys ylittää kolmen sadan metrin, panta kuitenkin aktivoituu. Frank löytää pian oman parinsa ja yhdessä he onnistuvat pakenemaan. He lähtevät etsimään kätkettyjä timanttisalkkuja, mutta ennen pitkää vanhat rikostoverit ovat heidän perässään samoin aikein.

Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Markku Salmi sanoo Kalmankihlaa onnistuneeksi toimintapaketiksi ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Taylor Lautner

Nuoruus ja yksityiselämä

Lautner syntyi Hollandissa, Michiganin osavaltiossa, mutta kasvoi Grand Rapidsissa, Michiganissa, kunnes muutti 11-vuotiaana perheineen Los Angelesiin. Taylorin vanhemmilla on sukujuuria Alankomaissa, Saksassa ja Ranskassa. Lisäksi Deborahin, Taylorin äidin, sukujuuret ovat osaksi alkuperäisamerikkalaiset. Taylor on kamppailulajien harrastaja ja harrastanut esimerkiksi karatea kuusivuotiaasta kolmetoistavuotiaaksi.

Yksityiselämä

Lautner on kertonut eräässä haastattelussa, että hän on ollut nuorempana kiusattu, koska on näyttelijä. Hän kommentoi: "Minun piti vain muistuttaa itseäni, etten anna heidän puheidensa vaikuttaa minuun. Tämä on se mitä rakastan tehdä. Ja minä aion jatkaa sen tekemistä." Lautnerilla on monimutkainen kunto-ohjelma ja tietynlainen ruokavalio siitä lähtien, kun hän alkoi muuttaa kehoaan elokuvaan Twilight - Uusikuu. Lautner ei myöskään käytä huumeita tai alkoholia.
Vuonna 2009 Lautnerin huhuttiin seurustelevan yhdysvaltalaisen kantrilaulajan Taylor Swiftin kanssa ja yhdysvaltalaisen näyttelijän ja pop-laulajan Selena Gomezin kanssa. Huhti-toukokuun 2009 välillä Lautnerin huhuttiin seurustelevan Gomezin kanssa, kun heidät oli nähty yhdessä lukemattomia kertoja, mutta kumpikaan ei asiaa missään vaiheessa myöntänyt Raporttien mukaan Lautner ja Swift alkoivat seurustella lokakuussa 2009, eli sen jälkeen kun olivat tavanneet yhteisen elokuvansa Ystävänpäivä kuvauspaikalla. Pari erosi joulukuussa 2009 kolmen kuukauden seurustelun jälkeen. Swiftin kappaleen "Back to December" hänen kolmannelta studioalbumiltaan Speak Now on huhuttu olevan anteeksipyyntö Lautnerille.
Vedenpyhitys

Vedenpyhitys (kreikaksi αγιασμός, venäjäksi освящение воды) on ortodoksisen kirkon kirkollinen toimitus, joka tavallisimmin suoritetaan avoimen veden äärellä, kuten esimerkiksi järven tai joen rannalla tai kaivon luona. Vedenpyhityksessä vesi pyhitetään Pyhän Hengen armovoimalla.
Suuri vedenpyhitys toimitetaan teofanian juhlassa joko kirkossa tai avoveden äärellä. Suuri vedenpyhitys toimitetaan vain kerran vuodessa, 6. tammikuuta Teofaniajuhlan eli Kristuksen kasteen juhlan yhteydessä. Merkittävin ero on troparissa:
»Jordanissa kastettaessa Sinua oi Herra Tapahtui että ihmiset kumarsivat pyhää Kolminaisuutta Sillä Isän ääni todisti Sinusta nimittäen sinua rakkaaksi pojaksensa Ja henki kyyhkysen muodossa vahvisti sen sanan totuuden. Kunnia olkoon sinulle Kristus Jumala joka ilmestyit ja valistit maailman!»
Pieni vedenpyhitys voidaan toimittaa useammin kuten esimerkiksi kirkon praasniekkajuhlassa, ristisaaton aikana sekä kasteen ja kodin pyhittämisen yhteydessä.
Veden pyhittäminen tapahtuu upottamalla papin käsiristi veteen kolme kertaa ja samalla papin laulaessa troparia:
»Pelasta Herra sinun kansasi ja siunaa sinun perintöäsi Anna seurakunnallesi voitto vihollisistasi ja suojele ristilläsi Sinun valtakuntaasi»
Risti upotetaan veteen joko kohtisuoraan tai vaakasuorassa asennossa ja sillä piirretään veteen ristinmerkki vasemmalta oikealle. Kohtisuora upotus on tavallisempi, joskin jotkut papit, mm. isä metropoliitta Ambrosius, käyttävät molempia tapoja koska pyhitettävää vettä on yleensä kahdessa astiassa suuren kysynnän vuoksi.
Pyhitettyä vettä pidetään suuressa arvossa: sitä säilytetään ikonien läheisyydessä ja käsitellään kuin mitä tahansa pyhitettyä. Jotkut vakituista lääkitystä käyttävät esimerkiksi voivat käyttää ehtoollisen jälkeen lääkkeitä ottaessaan tarvittavana juomana juuri pyhitettyä vettä.
Useimmista seurakunnista ja luostareista voi lunastaa erityisiä astioita pyhää vettä varten.
Petserin luostarissa Venäjällä on kaksikin pyhitettyä kaivoa, joista pyhiinvaeltajat tai muut vieraat voivat nostaa pyhää vettä joko omiin tai paikalta lunastamiinsa astioihin.
Tauno Tarna

Tauno Tarna (s. 24. helmikuuta 1944 Eurajoki) on suomalainen sisustusarkkitehti ja teollinen muotoilija. Hänet tunnetaan erityisesti tamperelaiselle Sarvis-yhtiölle suunnittelemistaan muoviesineistä, kuten 1970-luvulla tuotetusta Katrilli-astiastosta.
Tauno Tarna valmistui sisustusarkkitehdiksi Taideteollisesta oppilaitoksesta vuonna 1967. Hän työskenteli Sarvis Oy:ssä 1967–1985, Oy Hackman Ab:ssa 1985–1995 ja Oy Metos Ab:ssa 1995–2007. Eläkkeelle jäätyään Tarna on työskennellyt Japanissa, jossa hän on suunnitellut palkitun esinesarjan perinteisellä valurautatekniikalla toteutettavaksi.
Tarna opiskeli muotoilua Kaj Franckin johdolla, ja heistä tuli myöhemmin hyviä ystäviä. Tarna on kerännyt yli tuhannen esineen kokoelman Franckin töitä, joista osan hän on lahjoittanut Pariisin Louvren Musée des Arts Décoratifs -kokoelmiin. Keväällä 2018 kokoelman esineitä on näytteillä Suomen Lasimuseossa Riihimäellä teemalla Geometrian kauneus. 
Tampereen-vuosinaan 1970-luvulla Tarna perusti yhdistyksen vastustamaan silloista vanhojen kaupunkitalojen purkuvimmaa. Hän on kerännyt talteen purettujen rakennusten taidokasta käsityöläisyyttä edustavia rakennusosia. Alkuvuodesta 2018 kokoelman esineitä on näytteillä Tampereen Vapriikin näyttelyssä Kadonneet kaunottaret.
Tauno Tarna sai valtion taideteollisuuspalkinnon vuonna 1980. Vuonna 2016 hänet palkittiin elämäntyöstään Muoto 2016 -tapahtumassa. Hän asuu Porvoossa. Hänen puolisonsa on keraamikko ja kuvataideopettaja Liisa Tarna. Heillä on vuonna 1971 syntyneet tytär ja poika.
Mark Dusharme

Mark Dusharme (s. 23. toukokuuta 1981) on yhdysvaltalainen lentopalloilija, joka pelasi kausilla 2007–2010 lentopallon SM-liigan Hurrikaani Loimaassa väreissä.
Kotimaassaan Dusharme pelasi yliopistosarjaa. Loimaalle hän saapui kesken kauden 2007–2008, kun Hurrikaani Loimaa halusi uudet ulkomaalaisvahvistukset alkukauden vahvistusten pettäessä. Dusharme onnistui avauskaudellaan ja nosti putoajajoukkueen profiiliin jääneen ryhmän aina puolivälieräpeleihin asti. Lopulta Hurrikaani myönsi hopeajoukkue Pielaveden Sampon paremmakseen puolivälierissä. Dusharme oli liigan pistekeskiarvopörssissä kuudennella sijalla.
Myös toinen kausi Hurrikaani Loimaan riveissä oli Dusharmelle ja koko joukkueelle onnistunut. Hurrikaani saavutti tavoitteensa suorasta pudotuspelipaikasta kuudennella sijallaan ja Dusharme oli joukkueen tukipilari läpi kauden. Lopulta joukkue putosi puolivälierissä voitoin 3–1 Isku-Volleylle.
Rupert Davies

Rupert Davies (22. toukokuuta 1916 Liverpool – 22. marraskuuta 1976 Lontoo) oli brittiläinen näyttelijä. Hänen merkittävimmät roolinsa lienee George Smiley elokuvassa Mies kylmästä (1965) sekä komisario Jules Maigret saman nimisessä TV-sarjassa.
Davies kuoli 60-vuotiaana syöpään Lontoossa.
Aune Huotari

Aune Annikki Huotari (18. marraskuuta 1903 Viipuri – 27. joulukuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen lastenkirjailija.