Tampereen Ilveksen SM-liigakausi 2012–2013

Kausi pähkinänkuoressa

Kauden alku painottui vahvasti kotiotteluihin, kun 11 ensimmäisestä ottelusta ainoasta kolme oli vierasotteluita ja niistäkin yksi Tapparan vieraana Hakametsän jäähallissa. Kausi alkoi kahdella tappiolla hämäläiskilpakumppaneille Tapparalle ja HPK:lle. Ilves voitti kuitenkin seuraavassa ottelussa neljännen hämäläisjoukkueen Pelicansin sekä heti perään KalPan. Joukkue olikin sarjataulukossa hetkellisesti jopa seitsemännellä sijalla. Seuraavan viiden ottelun jaksossa Ilves keräsi pisteitä yhdellä voittolaukauskilpailutappiolla sekä kahdella jatkoaikavoitolla. Tämän jälkeen kurssi kuitenkin kääntyi Ilveksen kerätessä seuraavista kuudesta ottelusta vain yhden pisteen.
Ilves saalisti kauden ensimmäisen vierasvoiton 25.10.2012 TPS:n 90-vuotisjuhlapelistä ja sysäsivät turkulaiset hetkeksi sarjan hännille. Marraskuun alussa tupsukorvat löysivät kuitenkin itsensä 14. sijalta, jolta joukkue ei enää noussut koko kauden aikana. Ilveksen puolustuspeli parani NHL-työsulkupelaajien avulla joulukuun alussa, minkä ansiosta joukkue keräsi pisteitä neljästä pelistä putkeen. Vuoden 2012 viimeisestä pelissä Ilves haki kauden toisen vierasvoiton Porista ja voitti vuoden 2013 ensimmäisessä ottelussa 13. sijalla olleen Pelicansin Tampereella.
Tammikuun puolivälissä Ilves yllätti nousemalla 0-3 tappioasemasta 5-3 voittoon Kuopiossa, jossa edellinen voitto oli vuodelta 2006. Tämän jälkeen Ilves hävisi kuitenkin 7 peliä putkeen saamatta pistettäkään. Tuohon tappioputkeen sisältyi tammikuun tasauskierrosten johdosta kolmen perättäisen ottelun sarja 13. sijalla ollutta Pelicansia vastaan. Lahtelaiset voittivat kaikki kolme ottelua, vaikka Ilves johti kahta ensimmäistä ottelua 2-0. Tuo tappiollinen sarja jumitti Ilveksen lopullisesti sarjan hännille ja maksoi Raimo Helmiselle työpaikan Ilveksen päävalmentajana.
Tuomas Tuokkola astui Ilveksen ruoriin 23.1.2013 ja heti seuraavana päivänä vastassa oli paikallisvastustaja Tappara. Tuokkola peri runsaasti vaihtuneen kokoonpanon, jonka jäljelle jääneistä avainpelaajista moni paranteli vammojaan kevään karsintasarja mielessään. Tuokkola joutui odottamaan neljänteen peliin, ennen kuin sai nauttia ensimmäisestä voitosta Ilveksen päävalmentajana. Helmikuun maaottelutaukoa ympäröivien voittojen jälkeen Ilves ajautui jälleen tappiokierteeseen, kun joukkue jäi pisteittä seitsemässä ottelussa putkeen. Ilves-kannattajat näkivät joukkueen pelissä runsaasti hyviä merkkejä karsintoja ja tulevaisuutta ajatellen, mutta kovasti yrittänyt joukkue jatkoi häviämistä tuskaillessaan maalinteon kanssa. Ilves teki 27.2.2013 Tapparaa vastaan vähemmän mairittelevasti maalittomien pelien SM-liigaennätyksen vastustajan maalivahdin kerätessä 13. nollapelin saman kauden aikana.
Runkosarjan viimeinen sija varmistui 1.3.2013 vierastappiolla JYP:iä vastaan, kun Ilves ei voinut enää saavuttaa TPS:n 18 pisteen etumatkaa. Koko kauden tappioiden kanssa tuskaillut joukkue sai runkosarjan lopulla terveitä avainpelaajia takaisin kokoonpanoon ja petasi hyvän pohjan karsintasarjalle voittaen jäljelle jääneet viisi ottelua putkeen. Voittoputki kasvoi lopulta kahdeksan ottelun mittaiseksi Ilveksen voittaessa kolme ensimmäistä karsintaotteluaan. Jukurit voitti neljännen kamppailun Mikkelissä ja Ilves varmisti sarjapaikkansa kotihallissa pelatussa viidennessä kohtaamisessa.

Tuomas Tuokkola korvaa Raimo Helmisen päävalmentajana

Joulukuun puolivälissä Ilves julkisti tehneen päävalmentajasopimuksen seuraavaksi kahdeksi kaudeksi Tuomas Tuokkolan kanssa. Päävalmentaja Raimo Helminen oli aiemmin ilmoittanut seurajohdolle, että hän ei ole käytettävissä seuraavalle kaudelle ja itse suositellut Tuokkolan palkkaamista. Tammikuun lopulla näytti siltä, että Ilves ei enää nouse sarjataulukon viimeiseltä sijalta haastamaan muita joukkueita. Seurajohto teki rankan päätöksen ja siirsi Raimo Helmisen sivuun päävalmentajan tehtävästä. Helmisen korvaajaksi tuli jo seuraavalle kaudelle sopimuksen tehnyt Tuomas Tuokkola. Muu valmennusjohto pysyi muuttumattomana.

NHL:n työsulkuvahvistuksia

Ilves ei ollut SM-liigan ensimmäisiä joukkueita, jotka hankkivat työsulkuvahvistuksia. Lokakuun lopulla Miika Wiikman kuitenkin loukkaantui ja Ilves päätti hankkia syyskauden loppuun asti ulottuvalla työsulkusopimuksella Anders Lindbäckin. Nashvillessa Pekka Rinteen varjoon jäänyt isokokoinen ruotsalaisvahti haki pelituntumaa tehtyään Tampa Bay Lightningin kanssa tuoreen sopimuksen, jonka ansiosta hän pääsisi kokeilemaan kannuksiaan NHL-joukkueen ykkösvahtina, kunhan taalaliigan työsulku päättyisi. Lindbäck haki muutaman pelin torjuntavirettä, mutta sen jälkeen hän oli SM-liigan kuumin vahti pestinsä loppuun asti.
Marraskuun alussa Ilves vahvisti ohutta keskushyökkääjien osastoa sopimalla työsulkusopimuksen Max Talbotin kanssa. Pittsburgh Penguinsissa 2009 Stanley Cupin voittanut NHL-kenttien väriläiskä toi jekuillaan rentoa tunnelmaa tappiosta tappioon taapertaneen Ilves-joukkueen pukuhuoneeseen. Vaikka Talbot ei osoittautunut SM-liigassakaan pistepörssikuninkaaksi, hän oli rakentamassa tärkeitä maaleja ja ammattimaisella otteellaan paransi erityisesti Ilveksen alivoimapeliä.
Joulukuun alussa Ilveksen kokoonpanoon liittyi Boston Bruinsissa 2011 Stanley Cupin voittanut Daniel Paille. NHL:ssä neloskentän laitahyökkääjänä pelaava Paille toi Talbotin tavoin eniten ammattimaista asennetta nuoren joukkueen ammennettavaksi. Paille erikoistui tekemään maalinsa vastustajan maalivahdin hylkäämään maaliin, kun molemmat hänen tekemänsä maalit syntyivät ottelun lopussa tyhjiin. Ilves nimitti Paillen Petri Nygårdin nimikkopelaajaksi kiitoksena Nygårdin spontaanista Support Ilves -tukikampanjasta.
Lindbäck ja Talbot pelasivat viimeiset pelinsä Ilveksessä joulukuun puolella. Paille esiintyi viimeisen kerran Ilves-paidassa 4.1.2013, kun NHL:n työsulun päättymisestä uutisoitiin 7.1.2013 ennen Ilveksen seuraavaa ottelua.

Kauden pelaajaliikenne

Ilveksen pelaajaliikenne oli työsulkuvahvistusten lisäksi varsin maltillista syyskaudella. Entisen Ilves-puolustaja Toni Niemen lainasopimus Mestiksen LeKi:stä venähti 12 ottelun pituiseksi syys-marraskuussa. Kiekkouransa lopettamisen kynnyksellä ollut kovaotteinen Erkki Rajamäki palasi Ilvekseen lokakuussa ja tinkimättömästi joukkueen eteen pelaava laitahyökkääjä saikin kauden edetessä C-kirjaimen paidan rinnukseen. Yhdysvaltalainen Danny Dries sekä Mestiksessä pelituntumaa ylläpitänyt liigakonkari Janne Laakkonen solmivat koesopimukset Ilveksen kanssa, mutta heille Ilves ei nähnyt käyttöä määräaikaisten sopimusten umpeuduttua.
Ilveksen pukuhuoneen ovet alkoivat käydä toden teolla vasta tammikuussa, kun näytti väistämättömältä, että joukkueen kausi päättyy karsinnoissa. Ilves hankkiutui enimmäkseen eroon pelaajista, joille seurajohto ei nähnyt roolia seuraavan kauden joukkueessa. Joukkueen tavoitteena oli selkeästi myös karsia palkkakuluja lähinnä kalliimpia pelaajia myymällä. Joukkueesta poistuivat Kärpissäkin vuokralla ollut Miika Wiikman, Jesse Niinimäki, Teemu Kesä, Teemu Huhtala, Aivaras Benzius sekä HIFK:iin kevääksi vuokralle siirtynyt joukkueen kapteeni Martti Järventie. Toiseen suuntaan saapui nuoria pelaajia jo ensi kautta silmällä pitäen sekä kokeneita liigakonkareita kevään karsintasarjaa ajatellen: Antti Hölli, Alexander Ruuttu, Jarkko Näppilä, Tuomas Huhtanen, Jere Laaksonen, Mika Viinanen, Jaroslav Hübl ja Atte Pentikäinen.

Ilves-Hockey Oy:n ongelmat

Ilveksen ongelmat kaukalon ulkopuolella jatkuivat myös kaudella 2012-2013. Elokuun alussa ennen kauden alkua julkaistiin tiedote, jonka mukaan Ilves ei luovuta. Tiedossa todettiin Ilves-Hockeyn tukala taloudellinen tilanne, muutoksen tarve, YT-neuvottelujen aloittaminen, osakeannin järjestäminen syksyllä 2012 sekä pääomistaja Vincent Manngardin siirtyminen sivuun hallituksesta yhdessä veljensä Ericin kanssa.
Elokuun lopulla julkaistiin tiedote organisaation muutoksista ja uudistuksista. Tärkeimpänä uudistuksena oli Pasi Huuran, Jyrki Lumpeen ja Markku Tuomisen muodostaman urheilukehitysryhmän tavoite tuoda kiekko-osaamista päättäjien avuksi. Myös Erkka Westerlundilla oli ryhmässä jonkinlainen rooli valmentajajäsenenä. Samalla urheilutoimenjohtaja Seppo Hiitelä irtisanoutui tehtävästään. Saman tiedotteen mukaan Ilves ulkoisti sponsorimyyntinsä Sponsvision Oylle, jonka toinen pääomistaja on Ilveksen entinen toimitusjohtaja Esa Honkalehto. Tiedote otettiin vastaan pääasiallisesti myönteisesti Ilves-kannattajien joukossa.
Lupaavasti alkanutta muutosta ei kuitenkaan kestänyt kauan, kun koko Ilveksen johto ilmoitti erostaan tiedotteella 26.9.2012. Eron syynä oli luottamuspula ja eriävät näkemykset enemmistöomistajan Vincent Manngardin kanssa. Eroilmoituksen oli jättänyt kesäkuussa muodostettu hallitus, kesäkuussa valittu toimitusjohtaja Jari Hakovirta, sekä elokuun lopulla muodostettu urheilukehitysryhmä. Myös pääomistaja Vincent Manngard julkaisi samana päivänä tiedotteen, jossa hän muun muassa ilmoitti vahvistaneensa kesällä yhtiön kassaa 500 000 eurolla.
Lokakuun alussa Ilves nimitti vt. toimitusjohtajaksi Heikki Tarvaisen. Samalla uutisoitiin sekä ylimääräisestä että varsinaisesta yhtiökokouksesta. Lokakuun lopulla julkistettiin uusi hallitus sekä suunnitelma, jonka Vincent Manngard myi Ilves-Hockeyn osakkeitaan 10 euron kappalehintaan. Myynnin ehtona oli osakkeisiin kytketty mainossopimus Ilveksen kanssa.
Ilves ilmoitti marraskuun lopulla pidetyn yhtiökokouksen jälkeen suunnatusta osakeannista, jossa laskettaisiin jopa 100 000 uutta osaketta liikkeelle. Samalla hyväksyttiin edellisen kauden tilinpäätös, joka oli 450 700 euroa tappiollinen 5,13 miljoonan euron liikevaihdolla.
Hallitus rikkoi hiljaisuuden helmikuussa kertomalla osakeantiin liittyvien neuvottelujen mahdollisten uusien pääomistajien kanssa olevan vielä kesken.