Elisa (yritys)

Helsingin Puhelinyhdistys (HPY) (1882–1997)

Lennätinmekaanikko Daniel Wadén perusti Helsingin puhelinyhdistyksen (HPY) 31. tammikuuta 1882, kun senaatti oli antanut siihen luvan. Ensimmäinen puhelinlinja oli Kaivopuiston ravintolasta Oopperakellariin.
1920-luvulla suomalaiset puhelinyhtiöt perustivat yhteisen yhtymän, Puhelinlaitosten liiton.
Keväällä 1929 saatiin automatisoitua Helsingin alueen keskukset. Helsinki oli silloin ensimmäinen kaupunki koko maailmassa, jossa oli automatisoidut puhelinkeskukset.
1930-50-luvulla Helsingin Puhelinyhdistys osti pieniä puhelinlaitoksia.
1980-luvun alussa alettiin rakentaa digitaalikeskuksia, jotka saatiin valmiiksi vuonna 1996, yli kymmenen vuotta alkuperäistä aikataulua aiemmin.
Keväällä 1985 HPY oli yksi valtakunnallisen datasiirtopalveluja tarjoavan Oy Datatie Ab:ta perustajista.
Kun matkapuhelimien aika alkoi 1990-luvulla, yksityiset puhelinyhtiöt perustivat Radiolinjan kilpailemaan Telecom Finlandin (entinen lennätinlaitos, josta tuli myöhemmin Sonera ja Telia). Puhelinlaitosten yhteistyöjärjestöstä tuli vuonna 1996 Finnet-liitto. 
Finnet-yhteistyötä hallitsivat isoimmat puhelinyhtiöt, jotka alkoivat kuitenkin kokea joutuneensa maksumiehiksi huonommin kannattaneille yhtiöille. Vuonna 1994 Helsingin puhelinyhdistyksen liiketoiminta yhtiöitettiin Helsingin Puhelin Oy:ksi, Helsingin puhelinyhdistyksen pysyessä yhtiön omistajana. Helsingin Puhelin perusti Finnet Oy:n ja pyrki saamaan muut mukaan liiketoiminnalliseen yhteistyöhön.
Valtion omistaman Telen kaukoverkkomonopoli päättyi vuonna 1994, jolloin yksityisten puhelinlaitosten omistama Kaukoverkko Ysi Oy alkoi kilpailla kaukopuheluista sen kanssa.

Helsingin Puhelin pörssiin (1997–2003)

Helsingin Puhelin Oyj listattiin Helsingin pörssiin vuonna 1997. Entinen puhelinyhdistys muuttui ensin osuuskunnaksi, sitten osakeyhtiöksi nimellä HPY Holding Oyj ja sulautui viimein pörssinoteerattuun tytäryhtiöönsä vuonna 2000.
Vuonna 1998 Elisa hankki enemmistön vuonna 1988 perustetusta GSM-operaattori Radiolinjasta, joka kuului alun perin paikallispuhelinyhtiöiden yhteenliittymä Finnetin  sekä osuudet Tampereen Puhelimesta (TPO), Keski-Suomen Puhelimesta (KSP) ja Joensuun Puhelimesta.
Tammikuussa 2000 Helsingin Puhelin Oyj muutti nimekseen Elisa Communications Oyj. Elisa on paitsi kansainvälinen naisen etunimi myös HPY:n käytöstä poistetun sähköpostijärjestelmän nimi. HPY oli ottanut vuonna 1985 käyttöön yhtiön sisäisen X.400-sähköpostin, jonka nimi oli Elisa (Elektroninen Integroitu Sanomanvälitysjärjestelmä). Elisa-nimellä haettiin myös mielleyhtymiä internetin e-alkuisiin käsitteisiin kuten e-bisnes. Nimen ottaminen koko yhtiön nimeksi kohtasi yhtiön hallituksessa vastustusta, sillä erään jäsenen mukaan ”liiketoimintaa harjoittavalle yhtiölle ei sovi naisen nimi”. 
Vuoden 2001 alussa Elisa erosi Finnet-liitosta ja Kaukoverkko Ysin toiminnasta ja otti mukaansa älyverkkoliiketoiminnan. Elisa perusti liiketoimintaa varten EP Star -yhtiön Jaakko Pöyry Groupin kanssa. Elisa osti muut osakkaat pois Datatieltä ja Radiolinjasta, vaihtokaupassa Elisa luopui Finnet Oy:n nimestä. 
Vuonna 2001 kilpailuvirasto tuomitsi Elisan määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä. Yrityksen katsottiin käyttäneen muun muassa kaksoishinnoittelua, kohtuutonta hinnoittelua, syrjivää hinnoittelua sekä vaikeuttaneen markkinoille pääsyä. Elisa tuomittiin maksamaan noin 4,2 miljoonan euron suuruisen seuraamusmaksun.
Kolumbus oli Finnet-yhtiöiden Internet-liittymien tavaramerkki. Vuonna 2001 Kolumbus-liiketoiminta yhtiöitettiin Elisa-konsernin tytäryhtiöksi nimellä Kolumbus Oy. Seuraavana vuonna Kolumbuksen nimeksi tuli Elisa Internet.

Elisa Oyj (2003–)

Vuonna 2003 emoyhtiö Elisa Communications Oyj:n nimi lyhennettiin muotoon Elisa Oyj ja hallitus allekirjoitti suunnitelmat, että Elisa Oyj:hin sulautuisivat sen kokonaan omistamat tytäryhtiöt (muun muassa Oy Radiolinja Ab, ElisaCom Oy, Riihimäen Puhelin alayhtiöineen, Elisa Networks Oy ja Soon Net Oy). Elisa työllisti kaikkiaan noin 7 500 työntekijää. Yrityksen toimitusjohtajana aloitti Veli-Matti Mattila, jonka ensimmäisiin toimenpiteisiin kuului johtoryhmän vaihtaminen, pääkonttorin siirto pois Helsingin Korkeavuorenkadulla sijaitsevasta Lars Sonckin suunnittelemasta jugendlinnasta ja suuret yt-neuvottelut. ”Elisa oli pahemmassa tilanteessa kuin ulospäin näytti, ja silloin oli kiire. Yrityksen itsenäinen tulevaisuus oli vaakalaudalla”, hän kertoi silloisesta tilanteesta myöhemmin. Alhaisen pörssikurssin vuoksi Elisa oli vaarassa tulla ostetuksi liian halvalla hinnalla. Useiden yt-kierrosten jälkeen Elisa työllisti pienimmillään alle 3000 henkilöä. 
Vuonna 2004 Radiolinjan nimeksi muutettiin Elisa ja yhtiö sulautui Elisa-konserniin vuoden 2005 lopussa. 
Vuonna 2005 Elisa osti Saunalahti Groupin ja veti sen pois Helsingin pörssistä maaliskuussa 2006. Saunalahti sulautettiin emoyhtiöönsä Elisaan vuoden 2011 lopussa. 
Vuonna 2006 Tikka Communications Oy ja Jyväsviestintä Oy sulautuivat Elisaan. Vuonna 2007 Lounet Oy, First Orange Contact Oy ja Elisa Ventures Oy sulautettiin Elisaan.
Elisan suurin yksittäinen osakkeenomistaja Novator Finland Oy vaati syksyllä 2007 ylimääräisen yhtiökokouksen koollekutsumista käsittelemään Elisan yhtiörakenteen muuttamista ja uuden hallituksen valitsemista. Ennen kokousta se luopui yhtiöjärjestyksen muutosvaatimuksesta ja ehdotti hallitukseen kahta omaa ehdokastaan. Ylimääräisessä yhtiökokouksessa se ei saanut ehdotukselleen riittävää kannatusta.
Vuonna 2008 Elisa osti 51 prosenttia Kuntokompassi Oy:stä (Excenta Oy), Electur Oy:n, contact center -palveluita tarjoavat Dialmedia Oy:n ja Doneto Oy:n. Telenor Sverige Ab:ltä se osti Telenor Oy:n.
Vuonna 2010 Elisa osti videoneuvottelutoimija Videran ja IT-ulkoistuspalveluja tarjoavan Appelsiinin.
Vuosina 2012–2017 Elisa teki yrityskauppoja noin 500 miljoonalla eurolla. Vuonna 2013 Elisa osti PPO Yhtiöt Oy:n, Kymen Puhelin Oy:n ja Telekarelia Oy:n. Vuonna 2014 Anvian ankkuriomistajat tarjoutuivat myymään osakkeensa Elisalle, minkä jälkeen Elisa yritti ostaa myös pienosakkaiden osakkeet. Lähes kahden vuoden prosessin aikana Elisaa syytettiin vihamielisestä yritysvaltauksesta. Kauppa saatiin päätökseen vuonna 2016, jolloin Elisa osti pohjalaisen ict-yhtiö Anvian teleliiketoiminnan, it- ja hostingpalvelut ja osan Anvian tv-liiketoiminnoista. Vuonna 2017 Elisa osti virolaisen ES Starmanin ja Santa Monica Networks Oy:n liiketoiminnan Suomessa ja Virossa.
Vuonna 2018 Elisa osti Fenix Solutionsin ja streaming- ja videotuotantopalveluihin erikoistuneen Kepit Systemsin.
Maaliskuussa 2018 viestintävirasto puuttui Elisan harjoittamaan lainvastaiseen puhelinmarkkinointiin. Elisan puhelinmyyjät olivat lähestyneet erityisesti Moi Mobiilin asiakkaita näennäisesti muiden palveluiden tiimoilta, mutta puhelun aikana alkaneet myydä Elisan puhelinliittymiä jopa 90 prosentin alennuksella listahinnoista. Tietoyhteiskuntakaari kieltää matkaviestinverkon puhelinliittymien markkinoinnin kuluttajalle puhelimitse muuten kuin kuluttajan nimenomaisesta pyynnöstä.

Teknisiä edistysaskeleita

Maailman ensimmäinen kaupallisessa verkossa soitettu GSM-puhelu tehtiin vuonna 1991 Radiolinjan verkossa. Palvelu avattiin kaupalliseen käyttöön samana vuonna. Maailman ensimmäinen GSM-datapuhelu tehtiin Radiolinjan verkossa vuonna 1993.
Vuoden 2006 keväällä Elisa avasi Suomen ja Pohjoismaiden ensimmäisen HSDPA-verkon. HSDPA on päivitys UMTS:iin, tuoden mukanaan merkittävän nopeuden nousun datansiirtoon. Marraskuussa 2006 Elisan HSDPA-verkko, joka toimi nopeudella 1,8 Mbit/s tukiasemasta mobiililaitteeseen, ja joka oli tarjolla 40 prosentille suomalaisista, oli vielä Suomen ainoa kaupallisesti tarjolla oleva HSDPA-verkko.
13. marraskuuta 2006 Elisan verkossa Vierumäellä soitettiin yhteistyössä Nokian kanssa maailman ensimmäinen UMTS 900 MHz -teknologiaan perustuva 3G-/HSDPA-puhelu. Siihen asti 3G-puhelut olivat kulkeneet 2,1 GHz taajuudella, mutta kokeilu osoitti GSM:n kanssa jaettavan taajuuden käytön olevan mahdollista. Vuonna 2007 Elisa avasi ensimmäisenä maailmassa kaupalliseen käyttöön tarkoitetun 3G UMTS900-verkon.
Elisa avasi ensimmäisenä 4G-yritysverkon kaupalliseen käyttöön 2011, ja 2013 avattiin kaupalliset 4G/800MHz-taajuudet .
27. Kesäkuuta 2018 Elisa ilmoitti avanneensa maailman ensimmäisen kaupallisen 5G verkon Tampereelle ja Tallinnaan. 1.1.2019 Elisa ilmoitti laajentaneensa 5G-verkkoa Jyväskylään, Helsinkiin ja Turkuun. Elisa on keväästä 2018 asti myynyt 5G Ready-liittymiä, joissa dataa siirtyy nopeimmillaan 600 megabittiä sekunnissa. Varsinaiset 5G-verkot ja liittymät Elisa toi markkinoille alkuvuonna 2019.

Organisaatio

Elisan liiketoiminta on jaettu kahteen segmenttiin: Henkilöasiakkaat ja Yritysasiakkaat, joiden ohjaus tapahtuu yksiköiden, tulosyksiköiden ja tukiyksiköiden kautta. Yrityksen henkilöstö työskentelee eri puolilla Suomea, osa myös ulkomailla. Alueellisia osaamiskeskittymiin kuuluu muun muassa kyberturvakehitys Jyväskylässä, videoneuvottelukehitys Oulussa ja asiakaspalvelukeskukset Joensuussa ja Kokkolassa.
Yhtiön toimitusjohtajana on toiminut 1. heinäkuuta 2003 lähtien Veli-Matti Mattila. Mattila on yksi Suomen pitkäaikaisimmista suuren pörssiyrityksen toimitusjohtajista.

Hallitus

Elisan hallitukseen kuului vuonna 2019 Anssi Vanjoki (puheenjohtaja), Petteri Koponen (varapuheenjohtaja), Clarisse Berggårdh, Kim Ignatius, Leena Niemistö, Seija Turunen ja Antti Vasara.

Yhteistyökumppanit

Vuonna 2015 Elisa perusti startup-tiimin, johon mahdolliset yhteistyökumppanit voivat ottaa yhteyttä. Tiimin valittua Elisalle potentiaaliset kumppanit se esittelee ne varsinaisille liiketoiminnoille. Tiimin tavoite oli selkeyttää Elisan ja startup-yritysten välistä yhteistyötä.
Elisan startup-yhteistyökumppaneihin kuuluu muun muassa Transfluent, Oura Health, OnePlus ja Two Hatin Community Sift
Elisa on järjestänyt Slush-tapahtuman yhteydessä "AI Co-creation Challenge" -kilpailun. Vuonna 2018 kilpailun 50 000 euron pääpalkinnon voitti Lifemote.
Elisa ja tietoturvayritys F-Secure aloittivat syksyllä 2018 yhteistyön, jossa kehitetään esineiden internet-laitteita suojaavan reititin. Tietoturvalaitteella voi suojata kotien tietokoneiden, tablettien ja puhelinten lisäksi ne laitteet, joihin ei voi asentaa tietoturvaohjelmia. Tällaisiin laitteisiin kuuluu esimerkiksi mediasoittimet, pelikonsolit, älytelevisiot ja perinteiset kodinkoneet, kuten jääkaapit, ilmalämpöpumput ja valvontakamerat, joita valmistajat ovat alkaneet liittää verkkoon ottamatta huomioon tietoturva-asioita. Elisa oli ensimmäinen operaattori, joka hyödynsi F-Securen kehittämää tietoturvareititintä.

Tuotteet ja palvelut

Elisa tarjoaa asiakkailleen liittymiä sekä erilaisia elämyksellisiä palveluita. Yli 60 prosenttia Elisan liikevaihdosta tuli heinä–syyskuussa 2018 mobiililiittymistä ja laitemyynnistä, digitaalisten palveluiden osuus on yli 15 prosenttia. Yrityksen kasvavia liiketoiminta-alueita ovat videoneuvottelu, älytehtaat ja palvelut muille operaattoreille.

Liittymäbrändit

Vuodesta 2010 lähtien Elisa on tarjonnut kuluttaja-asiakkaille mobiilipalveluita etupäässä Saunalahti-brändillä. Vuonna 2019 Elisa tarjoaa Elisa Saunalahti-liittymäbrändillä kuluttajille sekä mobiili- että internetpalveluita. Elisa-brändillä taas tarjotaan vastaavia palveluita yrityksille.

Sisältöpalvelut

Elisa Kirja on sähköisten kirjojen palvelu. Palvelusta voi ostaa e-kirjoja ja äänikirjoja, joita voi lukea ja kuunnella tietokoneella, e-kirjojen lukulaitteella tai ilmaisella Android- ja iOS-laitteille saatavalla Elisa Kirja -sovelluksella. Elisa Kirjasta on ostettavissa yli 9 000 teosta, ja siellä on laajin valikoima suomenkielisiä e-kirjoja. Elisa Kirja oli loppuvuonna 2018 markkinajohtaja Suomessa myydyissä sähköisissä kirjoissa, sen osuus markkinoista oli  36 %.
Elisa Viihde on vuonna 2009 perustettu digitaalinen tv-palvelu, joka tarjoaa käyttäjilleen videovuokraamon, maksuttomia kanavia, tallennustilaa, etäkäyttömahdollisuuden puhelimella, tabletilla ja tietokoneella ja laajakaistan. Alussa Elisa Viihde rahoitti kotimaisia elokuvia ja vuonna 2014 se alkoi tuottaa sarjoja. Kevääseen 2018 mennessä Elisa Viihde oli julkaissut kymmenkunta alkuperäissarjaa. Näiden joukossa ovat muun muassa Downshiftaajat, Konttori, Ismo ja Ivalo.  Marraskuussa 2018 Elisa Viihteellä oli yli 400 000 asiakasta, joista yli 300 000 Suomessa.

Operaattoreille suunnattuja palveluita

Elisa automatisoi oman verkonhallintansa ohjelmistolla, joka analysoi verkon vikatilanteita jatkuvasti millisekuntien tarkkuudella. Havaitut viat korjataan automaattisesti. Kehittämäänsä älyratkaisua Elisa myy muille operaattoreille. Elisa Automate -yksikön kautta, joka tarjoaa operaattoreille välineitä verkonhallinnan automatisointiin,  kun dataliikenne kasvaa voimakkaasti niiden mobiiliverkoissa

Markkinointi

Syksyllä 2014 Elisa uudisti brändistrategiansa. Uudistuksen syynä oli aiempaa laajempi liiketoiminta. Samalla uusittiin myös yritysilme ja markkinointiviestinnän tyyli. Tytäryhtiöistä Saunalahden, Appelsiinin ja Videran logot hävisivät ja niistä tuli osa Elisa-brändiä. Elisan alabrändeistä kuusi oli suunnattu kuluttajille ja kaksi yritysasiakkaille. Sulake ja Habbo säilyivät itsenäisinä brändeinä.
Elisa aloitti Hintasaarnaajat-konseptinsa vuonna 2015. Konsepti on ollut pitkäkestoinen ja moniulotteinen kampanja, jossa on hyödynnetty useita eri kanavia, esimerkiksi JVG:n musiikkivideota.
Kesällä 2016 Elisa avasi uuden tapahtuma- ja kohtaamispaikan, Elisa Kulman, joka nostaa esiin viihtymisen, kulttuurin ja teknologian ajankohtaisia aiheita. Palvelusta lanseerattiin kampanjalla, jossa käyttäjät tekivät itsestään videoita, joita tehtiin yli 30 000 kappaletta. Samana vuonna Elisan Kulman jouluikkunan kosketusnäytössä esiintyi Mikael Gabrielin hologrammi, jota ohikulkijat saivat ohjata.
Syksyllä 2017 Elisan markkinointihanke "Pidetään yhtä" halusi saada nuoret ja aikuiset viestimään muutenkin kuin laitteiden välityksellä. Mainos oli Googlen mukaan vuoden suosituin suomalainen mainosvideo YouTubessa. Elisan mainos sai huomautuksen Mainonnan eettiseltä neuvostolta, koska neuvosto piti mainosta hyvän tavan vastaisena siinä käytetyn väkivallan takia.

Yhteiskuntavastuu

Elisa on sitoutunut Science Based Targets-organisaation hyväksymiin, tieteeseen perustuviin tavoitteisiin, joilla se vähentää hiilidioksidipäästöjään.
HPY:n perustama HPY:n Tutkimussäätiö tukee teletekniikan ja tietoliikenteen tutkimus-, opetus- ja kehitystyötä Suomessa ja auttaa tutkimustulosten julkaisussa. Säätiö palkitsee vuosittain väitöskirjan tekijöitä kannustusapurahoilla ja tunnustuspalkinnoilla. Vuoteen 2016 mennessä tukea oli annettu 232 tutkijalle yhteensä noin 989 000 eurolla. Säätiön toiminta on yrityksistä riippumatonta.