google/wiki40b huggingface dataset:
Spreepark

Spreepark on Berliinin Plänterwaldissa sijaitseva entinen huvipuisto.

Historia

Huvipuisto avattiin Itä-Berliiniin vuonna 1969 nimellä Kulturpark Plänterwald. Berliinin muurin kaatuessa vuonna 1989 huvipuiston osti Witten perhe, ja sen nimi muutettiin Spreeparkiksi. Huvipuiston vuosittainen kävijämäärä oli tuolloin noin 1,5 miljoonaa. 1990-luvun lopussa kävijämäärät romahtivat, ja lopulta Spreepark suljettiin vuonna 2001. Wittet muuttivat Peruun ja ottivat huvipuistosta mukaansa kuusi huvipuistolaitetta, joiden avulla he perustivat uuden huvipuiston Perun pääkaupunkiin Limaan. Muut laitteet jäivät Spreeparkiin.

Nykyään

Huvipuistoa oli yritetty myydä, mutta ostajaa sille ei löytynyt. Huvipuistolla on rasitteena sopimus, jonka mukaan alueen on oltava huvipuistokäytössä vuoteen 2061 saakka. Nykyään alueella olevat laitteet ruostuvat ja luonto valtaa sieltä itselleen tilaa. Vuodesta 2011 lähtien alueelle tehtiin maksullisia opastettuja kierroksia. mutta kun Berliinin kaupunki osti Spreeparkin maaliskuussa 2014, opastetut kierrokset lopetettiin.
Illalla 10. elokuuta 2014 huvipuistossa raivosi tulipalo, joka tuhosi suuren osan laitteista. Palomiehet havaitsivat alueella kaksi erillistä palopesäkettä, jotka yhdistyivät, sen perustella palo saattoi olla tuhopoltto.
Ester Ringnér-Lundgren

Elämäkerta ja kirjailijanura

Ester Ringnérin isä Birger Ringnér oli merikapteeni ja meri ja merenkulku tulee esiin hänen kirjoissaan. Ester Ringnér kouluttautui alaluokkien kansakoulunopettajaksi. Hän julkaisi sadun Svenska Dagbladet -lehdessä vuonna 1927. Vuosien mittaan julkaistiin useita satuja Folkskolans Barntidning -lehdessä ja satukokoelma Bland tomtar och troll. Vuonna 1931 hän meni naimisiin opettaja Kurt Lundgrenin kanssa. Ringnér-Lundgrenin esikoisteos vuodelta 1951, Kvirre och Hoppsan, on satuteos kahdesta pienestä peikosta. Sitä seurasi samasta aiheesta jatkossa 20 kirjaa. Lotta-kirjoja julkaistiin vuosina 1958–1991 kaiken kaikkiaan 47 nimekettä. Lotta-kirjat käsittelevät Marie-Sofie Charlotta Månsson -tyttöä. Lotta-kirjoja on julkaistu Ruotsin lisäksi Islannissa, Norjassa, Tanskassa ja Suomessa.
Suomeksi Lotta-sarjan julkaisu aloitettiin vuonna 1974 kirjoista Käytä järkeäsi, Lotta! (Skärp dig, Lotta!) ja Niin Lotan tapaista (Ja, se Lotta) ja kirjoja julkaistaan edelleen.
Rhea Perlman

Rhea Perlman (s. 31. maaliskuuta 1948) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän esiintyi vuosina 1982–1993 Carla Tortellin osassa tilannekomediassa Terveydeksi ja sai tästä roolistaan muun muassa neljä Emmy-palkintoa. Hän on esiintynyt myös elokuvissa, kuten Matildan äidin roolissa lastenelokuvassa Matilda ja lasten kapina (1996).
Perlman on ollut vuodesta 1982 naimisissa Danny DeViton kanssa, mutta he ilmoittivat eronneensa loppuvuodesta 2016. Parilla on kolme lasta.
R. K. Salon Lakkitehdas

R. K. Salon Lakkitehdas Oy on Vammalassa sijaitseva Suomen vanhin toimiva lakkitehdas. Lakkitehdas valmistaa naisten, miesten ja lasten päähineitä sekä ammattilakkeja.
Lakkitehtaan perusti Reino Salo Kaustisella vuonna 1952. Vuodesta 1960 yritys on toiminut Vammalan kaupungissa Pirkanmaalla. Nykyisin lakkitehtaan toiminnasta vastaava osakeyhtiö on perustettu 1981, ja sen omistavat Reino Salon lapset.
Yrityksen liikevaihto on vuosina 2004–2008 ollut varsin tasaisesti 1,4 miljoonaa euroa. Yrityksen tulos oli vuonna 2007 noin 87 000 euroa, ja työntekijämäärä kuusi henkilöä. Päähineitä tuotettiin yli 150 000 kappaletta vuonna 2003, jolloin liikevaihto oli 1,6 miljoonaa euroa. Puolet liikevaihdosta tulee viennistä. Merkittävimpiä vientimaita ovat Pohjoismaat sekä Saksa, Itävalta ja Sveitsi.
Hahmajärvi (järvi Kuhmoisissa)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 618 hehtaaria eli 6,2 neliökilometriä ja se on 4,3 kilometriä pitkä ja 2,8 kilometriä leveä. Se on pyöreähkö järvi, jolla on avoin järvenselkä. Pohjoispäässä sijaitsee pieni Sunttilanlahti, joka jää Kortelahdenniemen ja Vintturinniemen suojaan. Myös järven länsirannassa on pieni Niemimaa. Itärannassa sijaitsee Ojalanlahti, joka jää Haukkaniemen pohjoispuolelle, ja etelärannassa on Tenhetynlahti.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 52,5 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0525 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 8,5 metriä ja suurin syvyys on 26,1 metriä. Syvin kohta sijaitsee keskellä järveä. Yli 20 metriä syviä kohtia esiintyy muualla vain pienialaisesti kahdesti. Rannat ovat yleensä matalia, mutta itärannan jyrkillä kohdilla myös vesi syvenee äkisti. Jopa Ojalanlahti on lähes 18 metriä syvä.
Järvessä on laskettu olevan 35 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 8,0 hehtaaria, mikä on noin 1,3 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista kolme on yli hehtaarin suuruisia, 27 yli aarin ja loput viisi ovat alle aarin kokoisia. Suurimmat neljä saarta ovat Lukkarinsaari ja kartassa nimetön saari Ojalanlahdella sekä Kanisaari ja Mäntysaari Niemimaan tuntumassa. Muita nimettyjä saaria ovat Niemimaan tuntumassa Raatosaari, Selkäsaaret ja Lintula, etelärannikolla Pikkusaari, Parisaari, Harmaankivensaari, Virstasaari ja Hattusaari, ja järven pohjoisosassa Verkkosaari ja Talassaari.
Järveen rantaviivan pituus on 27,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Suorantoja on erittäin vähän ja korkeita rantoja ovat itärannikko Jylynvuori mukaan lukien. Järven ympäristö on haja-asutusaluetta, joka muodostuu kuudesta entisestä maatilasta ja noin 70 vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet kirkonkylältä tulevalta yhdystieltä 3282 ja siitä pohjoiseen Hahmajärvellä haarautuvalta yhdystieltä 16977, joka kiertää järven.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Hahmajärven valuma-alueeseen (35.766) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,6 metriä mpy. Siihen on johdettu metsäojia ja rantojen suo-ojia. Etelärantaan Tenhetynlahteen laskevat Pikku-Tenhetyn (2 hehtaaria, ha) kautta Kelkku, Salmi-Tenhetty (5 ha) ja Iso-Tenhetty (9 ha). Niiden lähellä sijaitsee vielä Luippunen (22 ha), jolla on oma laskuojansa. Suurin tulojärvi on Lievejärvi (110 ha), joka kerää vesiä Hahamjärven länsipuolella ja laskee ne järven  länsirantaan. Hahmajärven lasku-uoma laskaa Vintturinniemen takaa lahden luusuasta. Se virtaa ensin 1,3 kilometriä luoteeseen ja laskee siellä Pitkäjärveen (8 ha), ja jatkaa siitä Mauharinjokena länteen päin, missä se 1,5 kilometrin päässä laskee Lahnajärveen (14 ha). Lahnajärvi laskee lyhyttä kaivettua uomaa pitkin Ruhkalammin ja Pukarajärven väliseen leveään uomaan.
Harry Krogerus

Harry Verner Krogerus (9. helmikuuta 1917 Helsinki – 1. maaliskuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen hyönteistutkija ja Helsingin hyönteistieteellisen yhdistyksen pitkäaikainen puheenjohtaja ja myöhemmin kunniajäsen. Yhdistys on perustamisestaan lähtien kaksikielinen.
Krogerus suoritti filosofian tohtorin tutkinnon 1949. Hän toimi yliopettajana 1953–1974 Helsingin normaalilyseossa ja rehtorina Töölön ruotsinkielisessä koulussa (svenska samskolan), jossa hän opetti vuodesta 1945 lähtien. Hän julkaisi useita tieteellisiä julkaisuja hyönteistieteen alalta, joissa hän pääasiassa keskittyi perhostutkimukseen.
Krogerus edisti aktiivisesti luonnontieteellisten tutkimusten julkaisua kansankielellä, mm. oppikirjojen kirjoittajana ja monivuotisena asiantuntijana Naturväktarna-radio-ohjelmassa. Hän sai professorin arvon 1978.
In situ

In situ tai In-situ on latinankielinen ilmaus, joka tarkoittaa 'paikassa, asemassa'.

Lääketieteessä

Lääketieteellisessä kielenkäytössä in situ tarkoittaa 'lähtökohtaansa rajoittunut kasvainkudos' tai 'elintä irroittamatta tehty'.

Taiteessa

Paikkasidonnaisesta taiteesta käytetään joskus termejä in situ (lat. paikassa, asemassa) tai in situ -periaate.
Puntarenasin maakunta

Puntarenasin maakunta on yksi Costa Rican maakunnista. Sen pinta-ala on 11 277 km² ja asukasluku vuonna 2011 noin 411 000. Maakunnan pääkaupunki on Puntarenas.
Markku Särelän raamatunkäännös

Markku Särelän raamatunkäännös on Suomen tunnustuksellisen luterilaisen kirkon pastorin, teologian kunniatohtori Markku Särelän tekemä raamatunkäännös, joka ilmestyi marraskuussa 2017. Toinen, korjattu painos, on julkaistu vuonna 2018 Käännös on mahdollisimman tarkasti alkukieliin perustuva mutta kuitenkin sujuvaa suomea. Joissakin kohdissa käännös eroaa Vanhasta kirkkoraamatusta ja on samantapainen kuin vuoden 1776 Biblia. Käännöksessä on väliotsikot.
Kotimaa24:ssä Jussi Rytkönen huomauttaa, että pikemmin kuin käännöksestä, voisi puhua vuoden 1938 käännöksen kielenhuolletusta versiosta.
Rikkihapoke

Ympäristö

Fossiilisten polttoaineiden käytössä syntyvä rikkidioksidi reagoi veden kanssa muodostaen rikkihapoketta, joka aiheuttaa jonkin verran vesistöjen ja sadeveden happamoitumista. Rikkihapokkeen vaikutus happamoitumiseen on kuitenkin vähäinen verrattuna rikkihappoon, jota syntyy rikkidioksidin hapettuessa rikkitrioksidiksi ja tämän reagoidessa veden kanssa.

Käyttö

Rikkihapoketta käytetään muun muassa valkoviinin säilöntään. Sen E-koodi on E220.
Ruikonperä

Ruikonperä on laulaja Jaakko Tepon suurimmassa osassa lauluissa esiintyvä, kuvitteellinen, Iisalmen Pörsänmäen lähettyvillä sijaitseva kylä. Suurin osa Tepon kappaleista liittyy kylän asukkaisiin ja tapahtumiin, joissa peilataan maaseutukulttuuriin ja yhteiskunnallisiin asioihin. Kylän asukkaita, jotka esiintyvät myös lauluissa ovat muun muassa naistenmies Toivo ”Topi” Ryynänen, kylän ”ravattisonni” Onni Laukkanen, Veikko Römppäinen, rullatuolissa istuva Aatu ja pankkivirkailija Visa P. A. Kottinen.
Plouzané

Plouzané on kunta Finistèren departementissa Bretagnen hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 12 045 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Plouzanén pinta-ala on 33 neliökilometriä.
Plouzané on osa Brestin kaupunkiseutua (Communauté urbaine de Brest).
Avalanche (sarjakuvahahmo)

Historia

Avalanche on kreikkalainen maahanmuuttaja, jolla on kyky luoda maanjäristyksiä. Hän päätti salata kykyään huomatessaan kuinka Avalanchen kaltaisia mutantteja jahdattiin ja tapettiin. Myöhemmin Mystikko värväsi hänet toiseen Pahojen Mutanttien Veljeskuntaan. Hän esiintyi julkisesti ensimmäisen kerran kun Veljeskunta yritti murhata senaattori Robert Kellyn, kun tämä puhui mutanttien uhkasta ihmisille.
Avalanche jätti Veljeskunnan väliaikaisesti yrittäessään kiristää Kalifornian osavaltiota suuresta summasta rahaa uhaten laukaista valtavan maanjäristyksen. Avalanche joutui sen seurauksena taistelemaan Hulkia vastaan ja loukkasi molemmat kätensä vakavasti. Hän palasi sen jälkeen Veljeskuntaan, joka toimi Yhdysvaltain hallituksen hyväksi Vapausvoiman nimellä.

Voimat ja kyvyt

Avalanche on kyky luoda voimakkaita värinäaaltoja käsistään luoden tuhoisia vaikutuksia. Värinä saa elottoman esineen hajoamaan tai muuttumaan tomuksi. Suunnattuna suureen rakennukseen tai maahan värinä luo maanjäristyksen tai maanvyöryn kaltaisen vaikutuksen rajatulla alueella. Avalanchen ei tarvitse koskea kohdettaan vaikuttaakseen siihen vaan hän voi suunnata värinänsä pienen matkan päästä.
Robert James Carlson

Robert James Carlson (s. 30. kesäkuuta 1944 Minneapolis) on yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Saint Paul and Minneapolisin arkkihiippakuntaan 23. toukokuuta 1970 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Avioccalan titulaaripiispaksi 19. marraskuuta 1983. Piispaksi vihkiminen seurasi 11. tammikuuta 1984. Pääkonsekraattorina toimi John Robert Roach, jota avustivat John Francis Kinney ja Paul Vincent Dudley.
Carlson sai 13. tammikuuta 1994 nimityksen Sioux Fallsin koadjuuttoripiispaksi, ja 21. maaliskuuta 1995 hänestä tuli sen piispa. Hän sai 29. joulukuuta 2004 nimityksen Saginawin piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 24. helmikuuta 2005. Hänet nimitettiin 21. huhtikuuta 2009 Saint Louisin arkkipiispaksi, ja hänet asetettiin tähän virkaan 10. kesäkuuta.
Pekka Salo (kirjailija)

Pekka Aarne Olavi Salo (s. 3. toukokuuta 1942 Helsinki) on suomalainen toimittaja ja kirjailija. Häneltä on ilmestynyt seitsemän rikosromaania ja yksitoista kuunnelmaa. Novelleja on julkaistu seitsemässä kokoelmassa. Ensimmäinen dekkari Varjonainen ilmestyi 1977, rikosnovellikokoelma Kuningatar ruutuun e5 julkaistiin 2018. 
Pekka Salo hyödyntää teksteissään matkakokemuksiaan eri puolilta maailmaa. Tyylilaji vaihtelee veijariromaanista trilleriin. Kerrontaa sävyttää tietty absurdi huumori, dialogin osuus on vahva. Osan kuunnelmista Salo on dramatisoinut romaaneistaan ja novelleistaan, osa romaaneista on esitetty ensin kuunnelmana.
Mattias Koskinen

Mattias Immanuel Koskinen (24. helmikuuta 1897 Helsinki – 24. tammikuuta 1940) oli suomalainen reservin luutnantti. Koskinen oli Saksasta jääkärioppinsa hakenut sotilas, joka kuoli talvisodan aikana Tilkan sotilassairaalassa.

Perhetausta

Hänen vanhempansa olivat nahkuri Johan Willehard Koskinen ja Emma Maria Taipalin. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1925 Helga Maria Raappanan kanssa, josta hän erosi vuonna 1931 ja avioitui uudelleen vielä samana vuonna Helmi Aino Virekosken kanssa.

Opinnot

Koskinen kävi kolme luokkaa Viipurin suomalaisesta reaalilyseota vuosina 1909–1912 ja suoritti viidennen luokan oppimäärän Helsingin suomalaisesta lyseossa vuonna 1922 sekä kahdeksannen luokan oppimäärän Joensuun suomalaisessa lyseossa vuonna 1925. Reserviupseerikoulun hän kävi vuosina 1922–1923.

Jääkärikausi

Koskinen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 31. tammikuuta 1916. Hän kuului myös pataljoonan soittokuntaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.

Suomen sisällissota

Koskinen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi koulutusaliupseeriksi 8. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 4. maaliskuuta 1918 alkaen joukkueenjohtajaksi 4. Jääkärirykmentin 11. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Viipurissa.

Sisällissodan jälkeinen aika

Koskinen siirrettiin sisällissodan jälkeen 6. heinäkuuta 1918 vääpeliksi Kaartin jääkäripataljoonan 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin edelleen koulutusaliupseeriksi 17. tammikuuta 1919 Porin jalkaväkirykmentti 2:n 9. komppaniaan. Koskinen erosi armeijasta 12. helmikuuta 1919 ja liittyi sen jälkeen Karjalan (Aunuksen) retkikuntaan, missä hän toimi lentävän osaston päällikkönä. Retkikunnalla hän otti osaa taisteluihin Rajakonnussa, Vitelessä, Tuuloksessa ,Aunuksenkaupungissa, Mäkriällä ja Aleksanteri Syväriläisen (Svirskin) luostarilla. Hän haavoittui lievästi Syvärin pohjoispuolella. Retkikunnasta hän erosi kesäkuun puolivälissä ja työskenteli sen jälkeen maanviljelijänä. Koskinen astui uudelleen armeijan palvelukseen 1. huhtikuuta 1921 ja hänet 1. Erilliseen konekiväärikomppaniaan, missä hän toimi komppanianvääpelinä ja myöhemmin joukkueenjohtajana. Armeijasta hän erosi toistamiseen 31. maaliskuuta 1923 ja siirtyi 14. huhtikuuta 1923 Joensuun rajavartioston palvelukseen ja määrättiin asevelvollisten komppaniaan joukkueenjohtajaksi. Rajavartiostossa hän toimi vuosina 1924–1925 viestikurssien johtajana. Koskinen erosi armeijasta viimeisen kerran 31. toukokuuta 1925 ja siirtyi 27. heinäkuuta 1925 Oulun läänin maanmittausharjoittelijaksi, missä hän toimi myöhemmin kartoittajana aina talvisotaan saakka.
Global Elders

Global Elders (suom. Maailman kylänvanhimmat) tai pelkästään The Elders on Nelson Mandelan Johannesburgissa syntymäpäivänään 18. heinäkuuta 2007 julkistama neuvosto, jonka pyrkimyksenä on ratkoa maailman ongelmia tarjoamalla asiantuntemusta ja ohjausta. Neuvoston muodostaa ryhmä entisiä presidenttejä, valtiomiehiä, johtajia ja aktivisteja. Mandelan mukaan ryhmä tulee "puhumaan vapaasti ja rohkeasti, työskentelemään sekä julkisesti että kulissien takana, missä vain apua tarvitaan." Esimerkkeinä ongelmista, joihin neuvosto voisi puuttua, Mandela mainitsi ilmastonmuutoksen, pandemiat ja väkivaltaiset konfliktit. Ajatuksen neuvoston perustamisesta esittivät Mandelalle alun perin liikemies Richard Branson ja muusikko Peter Gabriel, jotka järjestivät sille myös rahoituksen.
Punalampi

Maantietoa

Järven pinta-ala on 19,1 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy.
Longinoja

Longinoja (ruots. Stickelbackabäcken) on noin 6 kilometrin pituinen puro Helsingin koillisessa suurpiirissä pääosin Malmin ja Pukinmäen alueella. Se laskee Vantaanjokeen hieman Savelan eteläpuolella.
Longinojan valuma-alue on 12,24 neliökilometrin laajuinen. Puro itse kulkee suurelta osin viheralueiden halki, mutta sen valuma-alueella on paljon pinnoitettua ja rakennettua maapinta-alaa, ja sateella sen vedenpinta saattaa hetkessä nousta useita senttimetrejä.
Longinojasta on tullut koko Suomen talkookunnostuksien mallikohde taimenen elvytystyössä. Puroa ovat kunnostaneet Suomalaisen kalastusmatkailun edistämisseura (Skes ry) ja Virtavesien hoitoyhdistys sekä Helsingin kaupungin rakennusvirasto ja Suomen ympäristökeskus. Puron alkuperäinen taimenkanta on tosin tuhoutunut, mutta sinne on saatu kotiutetuksi Vantaanjoesta nouseva meritaimen.
Koekalastustulokset kertovat, että kunnostuksilla saavutettu poikasmäärien kasvu on ollut vuosittain huimaa, ja Longinoja onkin yksi parhaimmista ellei paras Vantaanjokeen laskevista taimenen lisääntymispuroista.

Longinojan puron kunnostus

Puron kunnostustyö palkittiin helmikuussa 2019 Paras luontoteko -kilpailussa.
Tazovski

Väestö

Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan taajamassa asui 6 793 henkeä ja koko Tazin eli Tazovskin kunnallispiirissä 16 537. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan Tazovskin taajaman etninen jakauma oli seuraava: nenetsit 51,7%, venäläiset 31,3%, ukrainalaiset 6,9%, tataarit 3,0%, azerit 1,3 %, valkovenäläiset 0,7% ja muut kansallisuudet 5,1%.

Historiaa

Ensimmäiset historialliset maininnat kylästä alueella liittyvät 1500-luvun kauppareitin kuvaamiseen. Tazin kylä tunnetaan siten yhtenä koko Jamalin Nenetsian piirikunnan vanhimmista asutuspaikkoina. Vuodesta 1883 alkaen kauppayhtiö (Funk, Murzein ja Vordropper) piti kauppa-asemaa kylässä Halmer-Seden alueella (nenetsiaksi: kuollut mäki/harju); sieltä vaihdettiin teetä, sokeria, tulitikkuja ja vastaavaan paikallisten asukkaiden kalaa vastaan. Seuraavana vuonna kauppayhtiö ryhtyi ostamaan paikallisten nenetsien Taz-joelta ja Tazinlahdelta pyytämää kalaa tonnikaupalla. Kauppiaat vaihtuivat, kylä kehittyi.
Vallankumous puhkesi ja aikanaan tästä kaukaisesta kylästäkin tuli osa Neuvostoliittoa. Vuonna 1921 perustettiin ideologian mukaisesti kyläneuvosto, joka otti paikallisten asukkaiden elämän ja osuuskuntien järjestämisen vastuulleen. Kylän pääasiallinen toimeentulo oli lokakuussa 1931 kalastus, johon tarkoitukseen oli yhteensä seitsemän moottorivenettä tai kalastusalusta. Kylässä asui 2 560 henkeä, joista vain 14 oli lukutaitoisia...

Liikenneyhteyksiä

Taajamassa on kesäkaudella avoin jokisatama ja ainakin joskus käytössä ollut pienlentokenttä (helikopterilennot). Maantieyhteys muualle Jamalin Nenetsiaan olemassa petrokemian tuotantokenttien ja Urengoin kautta. Lähin rautatieasema on noin 10 kilometriä Urengoista länteen sijaitseva Korotšajevo. Lähin 100 tuhannen asukkaan kaupunki on Novyi Urengoi, joka sijaitsee linnuntietä noin 180 kilometriä lounaaseen (rautatie ja lentoasema).
Monongalian piirikunta

Monongalian piirikunta on piirikunta Länsi-Virginian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Piirikunta on perustettu vuonna 1776 ja sen nimi juontuu Monongahela-joesta. Vuonna 2010 piirikunnan asukasluku oli 96 189. Hallinnollinen keskus on Morgantown.

Maantiede

Piirikunnan pinta-ala on 950 km², josta maata on noin 930 km² ja vesistöjä 15 km².

Väestö

Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan Monongalian piirikunnassa oli 81 866 asukasta, 33 446 taloutta ja 18 495 perhettä. Väestötiheys oli 88/km². Asukkaista yli 92 prosenttia oli valkoihoisia. Piirikunnan talouksien mediaanitulo oli 28 625 dollaria ja perheiden 43 628 dollaria. Miesten mediaanitulo oli 33 113 dollaria ja naisten 23 828 dollaria. Tulot henkilöä kohden olivat 17 106 dollaria. Noin 11,3 prosenttia perheistä ja 22,8 prosenttia koko väestöstä, 17,9 prosenttia alle 18-vuotiaista ja 8 prosenttia yli 65-vuotiaista eli köyhyysrajan alapuolella.
Siltavuori

Siltavuori (ruots. Broberget) on Helsingin Kruununhaassa sijaitseva kalliopenger ja näköalapaikka. Paikka sai nimensä jo 1650-luvulla, kun sen läheisyyteen rakennettiin Helsingistä pohjoiseen johtavan maantien silta, nykyisen Pitkänsillan edeltäjä. Siitä ovat saaneet nimensä myös viereinen Siltavuorensalmi, joka on osa Töölönlahden avomereen yhdistävää salmea, ja sen rantaa pitkin kulkeva katu, Siltavuorenranta.
Siltavuoren jyrkät kalliot olivat rakentamatta vielä 1900-luvun alkaessa. Gustaf Nyström suunnitteli vuosisadan alussa Keisarilliselle Aleksanterin yliopistolle fysiologian laitoksen rakennuksen. Piirustukset hyväksyttiin 1902, ja työt alkoivat 1903. Rakennus valmistui kesäkuussa 1905. Nyström suunnitteli myös fysiikan laitoksen, joka valmistui 1911.
1900-luvun lopulla yliopiston fysiikan laitos siirtyi Kumpulan uudelle yliopistoalueelle ja lääketieteelliset laitokset Meilahteen.  Siltavuoren rakennukset on nykyisin Helsingin yliopiston kasvatustieteellisen tiedekunnan käytössä.
Albertin kanava

Albertin kanava rakennettiin 1930-luvulla Belgian työllisyystöinä parantamaan Belgian vesiliikenneyhteyksiä Antwerpenista Liègeen. Sen pituus on noin 130 kilometriä. Korkeuseroa on 56 metriä, josta selvitään kuuden sulun avulla. Kanavan kuljetuskapasiteetti on 40 miljoonaa tonnia rahtia.
Jähmettyminen

Jähmettyminen on nesteen muuttuminen kiinteään olomuotoon. Sen erikoistapaus jäätyminen tarkoittaa nestemäisen veden muuttumista kiinteäksi. Jähmettyminen on sulamisen vastakohta.
Aineen jähmettyessä vapautuu lämpöenergiaa sulamislämmön määrittelemän verran. Jähmettymisessä aineen lämpötila ei muutu. Alijäähtymisellä tarkoitetaan tilannetta, jossa neste pysyy nestemäisenä, vaikka sen lämpötila laskee alle jähmettymispisteen.
Muista alkuaineista poiketen helium ei jähmety pelkkää lämpötilaa alentamalla edes absoluuttisen nollapisteen tuntumassa, vaan sen jähmettämiseen tarvitaan alhaisen lämpötilan lisäksi painetta.
Cursed

Arvioita

Turun Sanomien Tapani Maskula kirjoitti Cravenin ohjaavan parhaimmillaan tyylikkäästi ja hyödyntävän lajityypin asiantuntemustaan varsinkin yökerhojaksoissa. Yleisönpelotteluideoita on hänestä elokuvassa kuitenkin kovin vähän, ja nekin hukkuvat mekaaniseen ja yllätyksettömään toteutukseen.
Kuusamon Pallo-Karhut

Lentopallo

Pallo-Karhujen lentopallojaostosta löytyy naisten edustusjoukkue, naisten 2-joukkue sekä juniorijoukkueet F–D-pojille sekä F–A-tytöille. Keväällä 2014 naiset karsivat paikasta Lentopallon Mestaruusliigaan, ja nousikin sinne tiputtamalla LiigaEuran pois liigasta. Kesällä 2014 mestaruusliigajoukkueen nimeksi vaihdettiin Pölkky Kuusamo. Kaudella 2014-2015 Pölkky Kuusamo sijoittui Mestaruusliigassa seitsemänneksi. Pallo-Karhujen A-tytöt voittivat keväällä 2015 SM-hopeaa.

Salibandy

Pallo-Karhujen salibandytoiminta käynnistyi vuonna 1997. Ensimmäisenä vuonna toiminta oli kerhotyylistä ja virallisiin sarjoihin eivät joukkueet ottaneet osaa. Vuonna 1998 ensimmäiset joukkueet osallistuivat harrastesarjaan, jota pelattiin Oulun Heinäpään palloiluhallissa. Vuonna 1999 miesten joukkue aloitti V-divisioonassa.
Slimane Raho

Ura

Raho aloitti uransa junioritasolla vuonna 1986 ASPTT Oranissa, ja sittemmin edusti vuosien 1988-1992 aikana USM Orania ja AST Orania. Siirryttyään ammattilaiseksi Raho jatkoi synnyinkaupunkinsa eri joukkueiden edustamista aina vuoteen 1998 asti, jonka jälkeen hän siirtyi JS Kabylieen. Seuran riveissä Raho voitti kahdesti Algerian mestaruuden vuosina 2004 ja 2006. Lisäksi hän juhli kolmesti CAF Cuppia. Kauden 2005-2006 päätteeksi Raho siirtyi ES Sétifiin vuonna 2006, jossa hän voitti kaksi Algerian mestaruutta lisää. Raho päätti uransa kaudella 2010–2011.