Vuosaaren satama

Tarve ja sijainti

Vuosaaren satamahanketta perusteltiin sillä, että Helsingin vanhempien satamien kapasiteetti olisi loppunut sen hetkisten talousnäkymien perusteella vuoteen 2010 mennessä, ja laajentaminen keskellä Helsinkiä olisi ollut hyvin vaikeaa. Siirtämällä satama ulos keskustasta voitiin myös vapauttaa laajoja alueita asuntoja ja toimistotiloja varten. Myös Pasilassa vapautui laaja alue ratapihaa tavaraliikenteen siirtyessä pohjoisemmaksi. Sijainniltaan Vuosaari arvioitiin paremmaksi kuin vaihtoehdoksi tarjottu Kirkkonummi. Vuosaaren sijainnin etuna on myös, että osa kontti- ja muusta raskasliikenteestä kiertää Helsingin keskustan.

Sataman takamaan kappaletavaralogistiikka

Vuosaaren sataman kappaletavaran käsittelystä kilpailevat useat projektit, kuten Keravan logistiikkakeskus Kerca ja Hollolan Nostavan logistiikkakeskus sekä suunnitelma Riihimäen logistiikkakeskukseksi. John Nurminen Oy rakentaa satamakeskuksensa Vuosaareen.
Myös välittömästi satama-alueen vieressä on logistisille toiminnoille varattu alue, jossa toimii useita alan yrityksiä.

Kehitys ja satama-alueen toiminnot

Satama-alueen koko on 150 hehtaaria. Konttialusten käyttöön satamassa on laituria 1 500 metriä, laituripaikkoja ro-ro-aluksille on 15 kappaletta.
Nykyisen Vuosaaren sataman alueen keskiosaan rakennettiin 1970-luvulla Valmetin Vuosaaren telakka, joka korvasi siihen saakka Katajanokan kärjessä sijainneen telakan. Myöhemmin telakka siirtyi Wärtsilä Meriteollisuuden omistukseen, joka kuitenkin lakkautti sen jo vuonna 1987.
Entisen telakan ympäristöön toteutettiin samaan aikaan sataman kanssa Meriportin yritysalue. Yritysalueella toimivista yrityksistä mainittakoon Paulig, ABB ja Aker Arctic Technologies.
Gate A:n lähistöllä on raskaalle liikenteelle suunnattuja palveluita kuten huoltoa ja polttoaineen sekä aterioiden myyntiä.
Alueen maisemaa hallitsee vuonna 2008 valmistunut 13-kerroksinen toimistotornitalo Gatehouse. Rakennuksessa on muun muassa tullin ja Helsingin Sataman toimitiloja, sekä toimistoja.
Vuonna 2015 logistiikkayhtiö SA-TU Logistics jatkoi Vuosaaren sataman logistiikka-alueen kehittämistä aloittamalla miljoonainvestoinnin alueelle. SA-TU Logisticsin uusi massatavaraterminaali otettiin käyttöön syksyllä 2015 ja se on tarkoitettu erityisesti sahatavaran ja suurten kappaleiden käsittelyä varten.
Syksyllä 2017 Metsä Fibre avasi satama-alueelle uuden selluterminaalin, jonka kautta kulkee Äänekosken uuden biotuotetehtaan sellun vientilaivaukset maailmalle.

Ensimmäiset laivaukset

Ensimmäinen uutta Vuosaaren satamaa käyttänyt alus oli M/S Nora, johon lastattiin 2. helmikuuta 2007 Azipod-ruoripotkurilaitteita. Ne painoivat 200 tonnia kappale. Ensimmäinen tuontilaivaus Vuosaareen tapahtui 18. kesäkuuta 2007, jolloin M/S Black Sea toi Espanjasta 2 600 tonnia ratakiskoja satamarataa varten. Kyseessä oli samalla Steveco Oy:n ensimmäinen purkutyö Helsingissä.
Säännöllinen laivaliikenne Vuosaaren satamassa aloitettiin 24. marraskuuta 2008, jolloin samalla Sörnäisten sataman toiminta lakkasi.

Liikenneyhteydet

Maantieliikenne ohjataan satamaan 2+2-kaistaista moottoritietasoista seututietä 103 pitkin. Se toimii pääkaupunkiseutua kehystävän Kehä III:n jatkeena. Kehä III:lta on edelleen yhteydet muun muassa valtateille 1, 3, 4 ja 7. Kansainväliseen Eurooppatie-verkostoon on yhteys Kehä III:n Västersundomin eritasoliittymässä. Satamaan johtavalla tiellä on Suomen pisimpiin kuuluva tietunneli, Vuosaaren tietunneli. Tunnelin korvaavana varayhteytenä häiriötilanteissa toimii katuverkon osuus Itäväylältä Kallvikintien ja Niinisaarentien kautta satamaan. Viitoitus on toteutettu muuttuvin opastein, joita hallitaan keskitetysti tiehallinnon valvomosta. Varayhteyttä on jo jouduttu sataman avauduttua käyttämään, sillä sataman automaattisen kulunvalvontajärjestelmän ongelmien johdosta liikenne tunnelissa ruuhkautui avajaisviikolla pahasti.
Keravan Saviolta on rakennettu rautatieverkon uusi osuus, Vuosaaren satamarata. Satama-alueelta valmistui vuonna 2011 huoltoraideyhteys Helsingin metrolle.
Satamaan johtava Helsingin majakalta alkava 32 kilometrin pituinen meriväylä on kulkusyvyydeltään 11 metriä ja vähintään 200 metrin levyinen.

Vuosaaren matkustajaliikenne

Hansaterminaali on Vuosaaren sataman matkustajaterminaali, joka palvelee Travemünden matkustajaliikennettä. Hansaterminaali on sijoitettu B-portin yhteyteen. Sen kautta kulkee ropax-alusten matkustajaliikenne.
Satamasta liikennöi myös Tallinkin M/S Sea Wind ja Eckerö Linen M/S Finbo Cargo, jotka kuljettavat automatkustajia rahdin ohella.

Esitettyä kritiikkiä

Vuosaaren satamaa on kritisoitu muun muassa korkeista kustannuksista (arvio 468 miljoonaa euroa), haitallisista vaikutuksista ympäristölle ja tarpeettomuudesta, joskin kritiikki on sataman käytön aikana osoittautunut aiheettomaksi. Pääkaupunkiseudulle tarvittiin satamalaajennus, mutta sen olisi voinut toteuttaa myös Kantvikin satamana. Koska kuitenkin satamatulo on kunnallistaloudellisesti suuri tuloerä ja koska Helsingin kaupunki muuttui jo hetken muuttotappioalueeksi, satamajärjestely vapauttaa tilaa muilta alueilta edullisempaan asuntotuotantoon, mikä puolestaan lisää asukaslukua. Korkein hallinto-oikeus hylkäsi viimeisen valituksen 24. lokakuuta 2002 ja salli sataman rakentamisen.