Margrethe Vestager

Poliittinen ura

Vanhempien tausta vaikutti Vestagerin puoluevalintaan. Hän oli ensimmäisen kerran ehdolla kansankäräjille vuonna 1988 ja uudelleen 1998, mutta ei tullut valituksi. Vuonna 1998 hänet kuitenkin valittiin maan opetus- ja kirkollisministeriksi, minkä jälkeen Vestager jatkoi vielä opetusministerinä 2000–2001. Kansankäräjille hän pääsi vuonna 2001 Frederiksborgin vaalipiiristä ja uudelleen vuonna 2007 Pohjois-Sjællandin vaalipiiristä.
Vuoden 2011 vaalien jälkeen pääministeriksi noussut sosiaalidemokraattien Helle Thorning-Schmidt nimitti Vestagerin hallituksensa talous- ja sisäministeriksi. Talousministerinä hän leikkasi työttömyystukia ja sai läpi työuudistuksen, mikä herätti vastustusta. Toimittaja Elisabet Svanen mukaan Vestager oli hallituksen voimakkain päätöksentekijä. Vestager toimi talous- ja sisäministerinä syyskuuhun 2014 asti.

EU:n kilpailukomissaarina

Vestager siirtyi Tanskan hallituksen ehdotuksesta Junckerin komissioon kilpailukomissaariksi. Tässä virassa hän sai paljon näkyvyyttä EU:ssa ja kansainvälisesti, koska hänen poliittisella vastuullaan oleva Euroopan komission kilpailupääosasto ovat keskeisellä sijalla määräämässä yrityksille sanktioita EU:n kilpailulakien rikkomisista. EU-virkamiesten ja -kirjeenvaihtajien parissa hän on saanut paljon suosiota johtamistyylistään.
Euroopan unioni on Vestagerin komissaarikauden aikana määrännyt useita suuria sakkoja kansainvälisille suuryrityksille. Näistä erityisesti yhdysvaltalaisten digialan yritysten saamat sakot ovat olleet esille mediassa. Muun muassa Apple sai vuonna 2016 EU:lta määräyksen palauttaa suuruudeltaan 13 miljardin euron veroedun Irlannille, vuonna 2017 Facebook sai puolestaan 110 miljoonan euron sakon WhatsAppin oston yhteydessä ja samana vuonna Google 2,4 miljardin euron sakon omien tuotteidensa suosimisesta. Vuoden 2019 maaliskuuhun mennessä Googlen saamien sakkojen yhteismäärä oli 8,2 miljardia euroa. Yhdysvaltain presidentti Barack Obama puolusti yhdysvaltalaisyhtiöitä ja moitti Vestagerin ajamaa politiikkaa protektionismista. Obaman seuraaja Donald Trump on puolestaan kutsunut Vestageria nimityksellä ”the tax lady” (suom. verorouva).
Puheessaan Slush-tapahtumassa joulukuussa 2018 Vestager luonnehti digialan suuryityksiä ”suurpedoiksi” ja kritisoi sitä, miten ne ovat estämässä alan startup-yritysten kasvua, vaikka olivat itse aloittaneet samanlaisista lähtökohdista.
Vestagerin arveltiin vuonna 2018 olevan Ranskan presidentti Emmanuel Macronin suosikki seuraavaksi Euroopan komission puheenjohtajaksi. Vesteger kielsi tuolloin keskustelleensa Macronin kanssa aiheesta tai miettineensä asiaa. Euroopan parlamentti on vaatinut eniten paikkoja saaneen europuolueen kärkiehdokkaan nimittämistä komission puheenjohtajaksi, mutta Macron ja Vestager ovat molemmat olleet tätä käytäntöä vastaan. Tanskan pääministeri Lars Løkke Rasmussen on sanonut, ettei Vestager ole seuraava Tanskan ehdottama komissaari, koska Vestagerin puolue on oppositiossa. Hänellä on kuitenkin tanskalaisten enemmistön suosio. Maaliskuussa 2019 Vestager ilmoitti olevansa kiinnostunut komission puheenjohtajuudesta.

Yksityiselämä

Vestager syntyi vuonna 1968 Glostrupissa ja varttui Ølgodin kylässä. Hänen vanhempansa olivat pappeja, jotka kannattivat keskustalaista Radikaali Venstre -puoluetta, johon Vestager liittyi jo nuorena. Hänen on kuvailtu lapsena olleen ujo. Hän itse kertoo uskonnon olevan tärkeä osa häntä. Vestager valmistui ylioppilaaksi Varden lukiosta 1986 ja valtiotieteiden maisteriksi taloustieteessä Kööpenhaminan yliopistosta vuonna 1993.
Vallan linnake -televisiosarjan päähenkilö, fiktiivinen Tanskan pääministeri Birgitte Nyborg perustuu osittain Vestageriin. Hahmon näyttelijä Sidse Babett Knudsen tutustui Vestagerin työhön useiden päivien ajan tehdäkseen hahmon todenmukaisemmaksi.
Vestager on naimisissa apulaisprofessori Thomas Jensenin kanssa. Heillä on kolme tytärtä.