google/wiki40b huggingface dataset:
Vainosjärvi

Maantietoa

Järven pinta-ala on 820 hehtaaria eli 8,2 neliökilometriä. Se on 5,8 kilometriä pitkä ja 2,8 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee erämaassa Vainospään itäpuolella. Vainospää on kalliopäinen tunturi, jolla on kaksi noin 270 metriin kohoavaa huippua. Huipput kohoavat noin 130 metriä vedenpinnan yläpuolelle ja sen rinteet laskevat loivasti järven länsirantaan. Järveen sukeltaa koillis-lounais-suuntainen harjujakso, joka alkaa ensin Sollomusjärveltä ja se nousee Vainosjärvestä sen koillispäässä yli 1,5 kilometriä pitkänä ja hyvin kapeana niemenä. Järvessä on kartan mukaan 46 saarta, jotka ovat pieniä. Osa saarista muodostavat järven itärantaa seuraavan rivin, joten ne on voineet syntyä harjujakson pilkistäessä järvestä. Kartassa vain harvoilla järvillä on nimiä. Järven rantaviivan pituus on 41 kilometriä. Pohjoisrannalla on kolme kämppää, joille johtaa polku Kirakkajärveltä. Myös itärantoja seuraa polku. Järven ympäristö on hyvin kivikkoinen.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Näätämöjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 69) Sevettijärven valuma-alueella (69.06), jonka Kirakkajärven valuma-alueeseen (69.065) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,6 metriä mpy.
Järvi kuuluu vesistöalueen itäiseen latva-alueeseen ja se saa pääosan vedestään sen valuma-alueelta. Kirakkajärven valuma-alueella on 91 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Vainosjärven alueella on noin 40 järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Useimmat järvet ovat kartassa nimettömiä. Järven laskujoki on Vainosjoki, joka laskee ensin Vainoslompoloon (78 ha), sitten Karekkilompoloon ja lopuksi Kirakkajärveen (306 ha). Karekkilompoloom laskee myös Karekkijärvi (213 ha). Kun vesireitti käy vielä Sevettijärvellä ja laskee tämän jälkeen Näätämöjokeen, alkaa sen matka kohti Norjaa ja siellä Näätämövuonossa Jäämereen.
Miguel Ángel Rodríguez Echeverría

Nuoruusvuodet

Rodríguez opiskeli kauppatieteitä ensin Costa Rican yliopistossa ja sitten Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä, mistä hän väitteli vuonna 1966.

Poliittinen ura

Rodríguez pyrki kolme kertaa presidentiksi. Vuonna 1990 hän hävisi puolueen ehdokkuuden Rafael Ángel Calderón.ille Vuonna 1994 hän voitti puolueensa ehdokkuuden, mutta hävisi vaalit María José Figueres. Lopulta hän pääsi läpi vuonna 1998. Huolimatta hänen kokemuksestaan taloustieteilijänä ja liikemiehenä, hänen presidenttikauttaan pidettiin yleisesti tehottomana. Ehdotetut vapaan markkinatalouden uudistukset, mukaan lukien suunnitelma lopettaa valtion monopoli televiestintäalalla, kaatuivat ammattiliittojen ja virkamiesten vastustukseen. Hän onnistui kuitenkin uudistamaan ja osittain yksityistämään eläkejärjestelmän ja tärkeimmän sataman Tyynellämerellä (Caldera).

Poliittiset näkemykset

Rodriguez suosi markkinoiden uudistuksia ja talouden avaamista, jotta maahan saataisiin ulkomaisia investointeja. Hänen kaudellaan maa allekirjoitti useita vapaakauppasopimuksia.
Miinoan kivi

Miinoan kivi on rajakivi Suomen ja Venäjän rajalla Kuhmossa. Se on ollut rajapyykkinä Täyssinän rauhasta 1596 alkaen.
Miinoan kivi sijaitsee noin 40 kilometriä Kuhmon keskustasta koilliseen, entisen Suomen ja Vienan Karjalan välisen kulkureitin varrella. Kiven ohi kulki Pohjanlahden ja Vienanmeren välisen vedenjakajan ylittävä veneiden vetotie vesistöistä toiseen. Kivi tuli tunnetuksi, kun I. K. Inha otti 1890-luvulla valokuvan veneenvetäjistä kiven edustalla. Sakari Pälsi kirjoitti kivestä kokonaisen luvun kirjaansa Karjalan talviteillä (Otava 1922).
Kiveen on hakattu Täyssinän rauhan rajamerkit: Ruotsin kolme kruunua ja venäläinen risti. Vuonna 1827 tehdyn Oulun läänin ja Arkangelin kuvernementin rajankäynnin yhteydessä kiveen hakattiin kirjaimet U ja A. Vuonna 1934 tehdyn Suomen ja Neuvostoliiton välisen rajantarkistuksen yhteydessä kiveen hakattiin tekstit SUOMI ja СССР. Lisäksi kiveen on hakattu rajan kulkua osoittava viisari ja rajapyykin numero 681. Kivi sijaitsee rajalinjalla Suomen ja Venäjän rajapaalujen välissä.
Kiven sijaintipaikasta johtuen siihen tutustuminen edellyttää rajavartioston kirjallista lupaa.
Miekkailu kesäolympialaisissa 2020 – miesten säilä

Karsinnat

Olympiakisoihin valitaan suoraan 24 miekkailijaa niistä kahdeksasta maasta, jotka pääsevät joukkuekilpailuun. Näiden lisäksi olympialaisiin valitaan kuusi urheilijaa FIEn rankingin perusteella (tilanne 4. huhtikuuta 2020). Näistä kuudesta kaksi paikkaa on varattu eurooppalaisille miekkailijoille, kaksi paikkaa Aasiasta tai Oseaniasta tuleville urheilijoille ja yksi paikka sekä afrikkalaisille että amerikkalaisille miekkailijoille. Nämä kuusi urheilijaa eivät kuitenkaan saa edustaa niitä kahdeksaa maata, jotka pääsevät joukkuekilpailun kautta mukaan turnaukseen. Näiden lisäksi järjestetään neljä alueellista karsintaturnausta (Eurooppa, Aasia-Osenia, Afrikka, Amerikka), joista jokaisesta pääsee yksi urheilija olympialaisiin. Myöskään näiden karsintaturnausten kautta olympialaisiin ei voi päästä sellaisia urheilijoita, jonka maalla on jo kolme urheilijaa kilpailuissa. Isäntämaa Japanilla on kaikkiin miekkailutapahtumiin yhteensä kahdeksan kiintiöpaikkaa, jotka se saa jakaa haluamallaan tavalla.
Lada 2104

Yleistä

VAZ-2104:n tuotanto alkoi vuoden 1984 jälkimmäisellä puoliskolla. Mallia valmistettiin hetken aikaa rinnakkain VAZ-2102:n kanssa. Tämä malli poistui tuotannosta huhtikuussa 1985.
2104 käyttää hyödykseen pitkälti sedan-mallisen Lada 2105:n rakenteita, ainoastaan kori, takaovista taaksepäin, on omanlaisensa. Myös varustus on pitkälti yhteneväinen sedan-mallin kanssa, lukuun ottamatta alastaitettavaa takaistuinta, jonka ansiosta tavaratilan vetoisuus kasvaa 630:sta 1200 litraan. Versiosta riippuen mallin kantavuus on 450 – 460 kg

Tekniset tiedot

Lada 2104:n, ja sen muunnosten, Suomessa tarjolla olleet vaihtoehdot:
Mikko Hylkilä

Mikko Hylkilä (s. 21. heinäkuuta 1981 Reisjärvi) on entinen suomalainen pesäpalloilija ja nykyisin Naisten Superpesiksessä pelaavan Seinäjoen Maila-Jussien pelinjohtaja.
Pelaajaurallaan Hylkilä on pelannut 43 Superpesiksen ottelua ja ensiesiintyminen pääsarjassa tapahtui 19.5.2005 ottelussa JoMa-Nurmo. Pelaajauransa Hylkilä lopetti vuonna 2006 kun hän siirtyi joukkueen pelaajistosta Joensuun Mailan pelinjohtajaksi. Ensimmäinen ottelu pelinjohtajana oli 11.7.2006 pelattu JoMa- Kiteen Pallo. Joensuusta Hylkilä siirtyi yksivuotisella sopimuksella Kouvolan pelinjohtajaksi kaudeksi 2010.
Hänen veljensä on pesäpalloilija Markku Hylkilä ja sisko Marjut Hylkilä.
Valkokurkkuhuiskija

Levinneisyys

Valkokurkkuhuiskijaa tavataan Argentiinassa, Brasiliassa ja Paraguayssa. Lajin ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Veripalttu

Veripalttu (tunnetaan myös nimillä kampsu, rössi, rössy, rössö, kisko, lepäkäs, porvakas, prettu, leppärieska ja roppana) on suomalainen perinneruokalaji. Veripaltun valmistukseen käytetään muun muassa sianlihaa, ruisjauhoja, kaljaa, verta tai veripulveria, sipulia, siirappia ja suolaa. Pohjois-Suomessa ja -Ruotsissa palttuun käytetään tavallisesti poron verta. Veripalttu, kuten kaikki muutkin veriruoat, sisältää paljon rautaa. Oululaisen perinneruoan rössypotun keskeinen ainesosa on veripalttu.
Lemmikkien salainen elämä

Juoni

Elokuvan keskushahmo on terrieri nimeltä Max, joka viettää omistajansa Katien kanssa mukavaa elämää New Yorkissa. Eräänä päivänä Katie adoptoi valtavan sekarotuisen karvaturrin nimeltä Duke ja tuo tämän kotiin. Katie haluaa koirien antavan toisilleen seuraa, mutta Max pitää Dukea uhkana. Taistelu omasta reviiristä jää taka-alalle, kun koirat joutuvat jännittävään seikkailuun muiden talon lemmikkien, kuten Chloe-kissan, Pappa (Pops)-, Mel- ja Buddy-koirien sekä Tiberius-haukan kanssa. Manhattanin kaduilla he kohtaavat hylätyistä lemmikeistä koostuvan rikollisjengin. Sen johtaja on Lumipallo-kani, jonka söpön ulkokuoren alta paljastuu varsinainen ”tappajapupu”. Matkan aikana Maxin ja Duken on totuteltava toisiinsa, ja Duke uskoutuu taustastaan Maxille. Lopussa heidän välilleen kehittyy tosiystävyys.
Resoluutio (kemia)

Resoluutio tarkoittaa kemiassa erotusmenetelmää, jota käytetään puhtaiden enantiomeerien erottamiseen raseemisesta seoksesta. Resoluutio perustuu joko enantiomeerien erilaisiin kemiallisiin johdannaisiin tai enantiomeereista johdettujen diastereomeerien erilaisiin fysikaalisiin ominaisuuksiin. Resoluutiota käytetään laajasti kemianteollisuudessa esimerkiksi lääketeollisuudessa enantiomeerien seokseen, vaikka kaikkien resoluutiomenetelmien huono puoli verrattuna asymmetriseen synteesiin on korkeintaan 50% saanto.

Resoluutio kiteyttämällä

Kiteytykseen perustuvassa menetelmässä raseemisessa seoksessa olevista enantiomeereistä muodostetaan diastereomeerinen suola. Happamien yhdisteiden kuten karboksyylihappojen erotuksessa käytetään enantiomeerisesti puhtaita emäksisiä yhdisteitä, tyypillisimmin optisesti aktiivisia amiineja. Tällaisia ovat muun muassa metyylibentsyyliamiini, brusiini ja kinkonidiini. Karboksyylihapoista voidaan muodostaa myös esteri, kun niiden annetaan reagoida optisesti aktiivisen alkoholin tai alkoksidin kanssa. Emäksisten orgaanisten yhdisteiden resoluutioon käytetään optisesti aktiivisia happoja kuten viinihappoa, mantelihappoa ja kamferisulfonihappoa. Eri enantiomeereista johdetut diastereomeerit eroavat toisistaan. Niillä voi olla esimerkiksi erilainen sulamispiste ja liukoisuus. Kiteytykseen perustuvassa resoluutiossa tyypillisesti halutusta enantiomeerista muodostettu diastereomeeri on niukkaliukoisempi ja kiteytyy ulos liuottimesta. Toisesta enantiomeerista muodostettu diastereomeerinen suola jää liuokseen. Resoluutiota kiteyttämällä käytetään muun muassa naprokseenin tuotannossa.

Resoluutio kromatografisesti

Enantiomeerien erottaminen voidaan suorittaa käyttäen hyväksi korkean erotuskyvyn nestekromatografiaa eli HPLC-menetelmää. Tässä menetelmässä sekä paikallaan pysyvä faasi on kiraalinen ja vain tiettyä enantiomeeria. Eri enantiomeerit vuorovaikuttavat eri tavoin stationäärifaasin kanssa ja niiden retentioaika on erilainen. Näin ollen yhdisteen eri enantiomeerit kulkeutuvat kromatografiakolonnin läpi eri nopeuksilla ja erottuvat toisistaan. Resoluutio käyttäen HPLC-menetelmää soveltuu lähinnä laboratoriomittakaavaan.
F (artisti)

Ura

Ennen varsinaista rap-artistiuraansa hän oli laulajana muun muuassa radiomainoksissa sekä Female-yhtyeessä, jossa hän soitti myös pianoa, kunnes 2015 syntyi uudenlaista biisimateriaalia.  
Kesällä 2017 F allekirjoitti levytyssopimuksen levy-yhtiö Universal Music Groupin kanssa ja julkaisi 22. syyskuuta 2017 ensimmäisen singlensä ”Ovikelloo”. Julkaisun myötä F lämmitteli yhdysvaltalaista rap-artisti Azealia Banksia Helsingin The Circus -yökerhossa ja esiintyi televisiossa Posse-ohjelmassa.
Toisen singlensä ”Aina mä muistan sut” F julkaisi 10. marraskuuta 2017.
F on musiikissaan tuonut esille mielenterveysomaisena olemista ja Hajoaa-kappaleen myötä hän päätyi yhdistyksen suojelijana mukaan Mielenterveysomaisten keskusliiton FinFamin toimintaan.
Keväällä 2018 F kiersi Suomea Pyhimyksen lämmittelijänä.
Elokuussa 2018 hän oli mukana Flow Festivalille tuotetussa D.R.E.A.M.G.I.R.L.S.-kollektiivissa. Vuonna 2018 D.R.E.A.M.G.I.R.L.S. esiintyi lisäksi muun muassa loppuunmyydyllä Tavastia-klubilla ja vuoden 2019 aikana F nähtiin esiintymässä osana kollektiivia Ruishelmi, Sideways, Provinssi ja Ruisrock -festivaaleilla sekä D.R.E.A.M.G.I.R.L.S. päätöskeikalla Helsingin Juhlaviikoilla. F on myös mukana Adikian Koskematon RMX:llä yhdessä muiden kollektiivin artistien kanssa.
F julkaisi lokakuussa 2018 singlen, ”Katastrofin aineet”, yhdessä costeen kanssa. Helmikuussa 2019 julkaistulla ”Kärpänen”-singlellä on mukana Pyhimys. F julkaisi esikoisalbuminsa ”Mä en oo viel tarpeeks iso” huhtikuussa 2019. Edellä mainittujen artistien  lisäksi, levyllä kuullaan fiittamassa Aleksanteri Hakaniemi kappaleella "Ikävää".
Almendra

Almendra (suomeksi 'manteli') oli argentiinalainen rock-yhtye. Se perustettiin vuonna 1967. Vuonna 1968 julkaistulla ensimmäisellä singlellään yhtyeestä tuli yksi Argentiinan tunnetuimmista. Ensimmäinen täysimittainen albumi ilmestyi vuonna 1969 ja toinen vuonna 1970. Vuonna 1979 Almendran jäsenet palasivat väliaikaisesti yhteen ja julkaisivat uuden live-levyn.
Edwyn Alexander-Sinclair

Lähteitä

Papers relating to the surrender of the German High Seas Fleet 1918, Maritime Museum of the British Columbia Society, Victoria, Canada
Charles Jencks

Charles Jencks (21. kesäkuuta 1939 Baltimore, Yhdysvallat – 13. lokakuuta 2019) oli yhdysvaltalainen arkkitehti ja maisema-arkkitehti sekä postmodernin arkkitehtuurin teoreetikko.
Jencks opiskeli ensin Harvardin  yliopistossa. Tohtoriksi hän väitteli Lontoon yliopistossa vuonna 1970 arkkitehtuurin historiasta. Jencks opetti arkkitehtuuria varsinkin Yhdysvalloissa ja Isossa-Britanniassa ja luennoi ympäri maailmaa. Hän teki myös lukuisia televisio-ohjelmia. 
Vuonna 1977 Jencks julkaisi teoksen The Language of Postmodern Architecture, josta lähtien postmodernismi-sanan katsotaan vakiintuneen käyttöön. Teos on käännetty yli kymmenelle kielelle. Jencks suunnitteli myös puutarhoja. Hänen Skotlannin modernin taiteen kansallisgalleriaan suunnittelemansa puisto voitti Gulbenkian-palkinnon vuonna 2004. 
Jencks oli naimisissa Maggie Keswick Jencksin kanssa.
Elisabeth Kübler-Ross

Elisabeth Kübler-Ross (8. heinäkuuta 1926 – 24. elokuuta 2004) oli sveitsiläissyntyinen psykiatri. Hän julkaisi kirjan On Death and Dying (1969), jossa hän esitteli kuoleman kohtaamisen tuottaman suruprosessin viisi vaihetta: kieltämisen, vihan, "kaupankäynnin", masennuksen ja hyväksymisen. Hänet on kelpuutettu National Women's Hall of Fameen.
Kübler-Ross valmistui Zürichin yliopistosta ennen muuttoaan Yhdysvaltoihin 1950-luvun lopulla. Hänestä tuli useiden yliopistojen kunniatohtori. Hän tutki myös kuolemanrajakokemuksia ja kirjoitti niistä sekä kuolemanjälkeisestä elämästä. Hän kuoli 78-vuotiaana Arizonassa.
Kiai

Kiai (jap. 気合, 気合い, kiai, kor. 기합) on japanilainen taisteluhuuto, jota läytetään hyvin yleisesti budolajeissa. Japanilainen sana ki (jap. 気) tarkoittaa mieltä tai henkeä, ai (jap. 合, 合い) taas tarkoittaa ”yhdessä”; sananmukaisesti ”kiai” merkitsee ”hengen kanssa”. Kamppailulajeissa tämä purkautuu huutona ja uloshengityksenä, jotka tapahtuvat tekniikkaa suoritettaessa tai ennen sitä.

Kiain ja aikin käyttö

Termejä kiai ja aiki käytetään budolajeissa kuten aikidossa ilmentämään fyysisen voiman, henkisen vahvuuden ja valppauden saumatonta yhteiseloa . Termit kirjoitetaan samoilla kanji-merkeillä, joiden järjestys vain on niissä päinvastainen. Tämän takia aikin voidaan katsoa olevan sisäinen, kiain taas ulkoinen ilmentymä samasta daitōryū-periaatteesta. Kendossa kiain käyttö on tarkoituksellista ja kuuluvaa. Sillä paitsi kohdistetaan omat voimavarat lyöntiin, myös osoitetaan ulkopuolisille oma energia ja keskittyminen.

Kiain muoto

Kiai muodostetaan aina uloshengityksellä. Siihen liittyy aktiivinen voiman käyttö ja sillä on yleensä aina kohdistumissuunta. Välttämättä kiaihin ei tarvitse liittyä suurta ääntä.

Ääntäminen

Budolajeissa on kiaille usein määrätty muoto, joka vaihtelee lajien kesken. Toisin kuin usein luullaan, harvoin kiaissa äännetään juuri sana ”kiai”. Kiain pituus ja elävyys vaihtelee. Esimerkiksi miekan tai jonkin muun aseen piston yhteydessä kiai on lyhyempi kuin laajassa leikkaavassa lyönnissä.
Edorf

Ura

Edorf syntyi Pohjois-Norjan Båtsfjordissa ja vietti nuoruutensa Ivalossa. Hän soitti aluksi pianoa, ja vaihtoi 8-vuotiaana kitaraan. Vuotta myöhemmin Edorf perusti ystävineen bändin, joka pysyi kasassa 10 vuotta. Vuosituhannen vaihteessa Edorf löysi hip hopin. Edorfin esikoisjulkaisu Näkijä EP julkaistiin vuonna 2006. Samana vuonna julkaistiin myös Musta lammas -mixtape.
Tuohon aikaan alkunsa saivat myös Guerra Norte-, Naapasujunitti- ja Muinaiset -kokoonpanot. Näiden lisäksi Edorf vaikutti Lappi Itsenäiseksi -possessa, Härmälän Tyyli -duossa ja Joku Roti Mafiassa. Edorfin ensimmäinen studioalbumi Yön elonkorjuu julkaistiin 23. helmikuuta 2011 Joku Roti Recordsin kautta. Albumin ensimmäinen näytekappale "Jälkiä olemassaolosta" julkaistiin syksyllä 2010, ja kappaleesta "Painajainen tulesta" julkaistiin Juuso Aallon ohjaama musiikkivideo helmikuun alussa 2011.
Edorf muutti vuonna 2007 Ivalosta Tampereelle. Hän menehtyi synoviaaliseen sarkoomaan maaliskuussa 2015 ollessaan 29-vuotias. Ennen kuolemaansa Edorf oli ehtinyt äänittää toisen pitkäsoittonsa, joka julkaistiin postuumisti vuoden 2016 kesällä nimellä "Varjojen Piiri".
Korkeus

Korkeus on kohteen tai välimatkan pystysuuntainen mitta pohjasta huippuun. Se määritellään tarkasteltavan koordinaatiston mukaisesti. Useimmiten pystysuunnaksi valitaan Maan painovoiman suunta. Jos mitta otetaan muussa kuin pystysuunnassa, sitä kutsutaan pituudeksi tai leveydeksi. SI-järjestelmän mukainen korkeuden yksikkö on metri. Avaruudessa ei voida aina määritellä pystysuuntaa, jolloin kolmiulotteisen kappaleen pituus, leveys ja korkeus valitaan mielivaltaisesti. Korkeuden tunnus on yleensä h.

Korkeus geotieteissä

Geometrisesti korkeus voidaan laskea kohtisuoraan jostakin vertausellipsoidista normaalia pitkin. Tämä korkeus tunnetaan ellipsoidisena korkeutena ja geodeettisena korkeutena. Fysikaalisiin korkeuksilla sen sijaan pyritään siihen että vesi ei virtaisi mihinkään suuntaan samalla korkeudella. Ne johdetaan Maan painovoimakentän potentiaalieroista. Näitä korkeuksia ovat ortometrinen korkeus, normaalikorkeus ja dynaaminen korkeus. Painovoimaan liittyvä korkeus voidaan laskea vaaituksella määritetystä geopotentiaaliluvusta tai kolmiulotteisella paikanmäärityksellä yhdistettynä geoidimalliin.
Killatu järv

Maantietoa

Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,19 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 4,0 m mpy. Järveen laskee yhdysoja Ooklema järvestä, johon puolestaan laskee Killatu jõgi. Se kokoaa suuren peltoalueen kuivatusvedet, mutta se alkaa suoalueelta. Joen ja samalla järven valuma-alueen laajuus on 11,8 km². Järven laskujoki on alle kilometrin mittainen Killatu jõgi (nimeltään myös Kiljatu oja). Järven suurin syvyys noin metrin. Järven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä ja se on autio. Lähin maatalo sijaitsee laskujoen rannalla.

Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (viroksi Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (viroksi rannikujärv (mereveega ajutiselt ühenduses olev veekogu)).
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (viroksi halotroofne tai soolatoiteline, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Jim Beam

Jim Beam on bourbon-viskimerkki, jota valmistetaan Clermontissa, Kentuckyssa, Yhdysvalloissa. Jim Beam -merkki juontaa juurensa aina vuoteen 1795 ja suvun patriarkkaan Jacob Beamiin. Yrityksen omistaa nykyisin japanilainen Suntory. Viski on nimetty 1892–1944 perheen tislaamoa johtaneen James B. Beamin (1864–1947) mukaan.

Valmistajat

Beam-suku on tislannut viskiä seitsemän sukupolven ajan.
Eläkkeelle jäänyt mestaritislaaja Jerry Dalton (virassa vuosina 1998–2007) oli ensimmäinen Beam-suvun ulkopuolelta tullut tislaaja. Hän sai suosituksensa Fred Noelta, Jim Beamin pojanpojanpojalta.
Västerrekarnen kihlakunta

Västerrekarnen kihlakunta (ruots. Västerrekarne härad) oli kihlakunta Södermanlandin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 371,93 neliökilometriä ja asukasluku 7 807 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Torshällan maalaiskunta, Tumbo, Råby-Rekarne, Gillberga, Lista, Öja ja Västermo.
Kihlakunnan tuolloiset kunnat kuuluvat nykyään Eskilstunan kuntaan ja sijaitsevat sen länsiosassa.
Dess–Martin-perjodinaani

Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa Dess–Martin-perjodinaani on kiteistä valkoista ainetta. Yhdiste ei liukene veteen eikä aromaattisiin tai alifaattisiin hiilivetyihin, mutta liukenee kohtalaisesti tetrahydrofuraaniin, asetonitriiliin, trikloorimetaaniin ja dikloorimetaaniin. Yhdiste on kiinteänä suhteellisen stabiili, mutta saattaa räjähtää iskusta. Yhdiste myös hajoaa kosteuden ja valon vaikutuksesta. Tämän vuoksi Dess–Martin-perjodinaania käytetään tyypillisesti liuoksena.
Förbindelsedikten

Förbindelsedikten on ruotsalainen riimikronikka, joka yhdistää Eerikinkronikan ja Kaarlenkronikan. Teos käsittelee vuosia 1319–1389.
Yleensä uskottaan että teos oli Kaarlenkronikan tapaan Kaarle Knuutinpoika Bonden tilaama ja kirjoitettiin tämän hallituskaudella 1400-luvulla. On myös esitetty että teos olisi kuninkaan äidin isän Karl Ulfssonin tilaama.
Pajuskylä

Pajuskylä on kylä Ruoveden kunnassa. Maa-aluetta rajaavat Tarjanneveteen kuuluvat Purttu, Isolahti, Pahansuonlahti, Kilvensalmi sekä Syvinkisalmi. Ylänen Herajärvi l. Herajärvi on sekä Pajulahden että Mustajärven kalastuskunnan alueella. Pajulahden kalastuskunnan rajoina ovat Mustajärven, Visuveden ja Tuuhosen kalastuskunnat.
Kylässä on työväentalo, jota käytetään erilaisissa tapahtumissa. Sen virallinen nimi on Syvinkisalmen työväentalo. Epävirallinen on Hömppölä. Koulu suljettiin 1970. Taiteilija Nandor Mikola käytti koulurakennusta ateljeenaan työskennellessään Ruovedellä.
Lomatila Peltomaa järjestää toimintansa osana akustisia esiintymisiä. Kylässä on metsästysyhdistyksen ylläpitämä Pajusen erä- ja luontokeskus. Keitunniemessä ja Kilvensaaressa on muinaishautoja.
Onnenonkijat

Vastaanotto

The New York Timesin kriitikot valitsivat Onnenonkijat vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta.
Salav Alijev

Salav Magomedsalihovitš Alijev on kumykkinationalisti ja poliitikko Dagestanissa Venäjällä. Hän oli perustamassa Kumykkien kansanpuoluetta (tai Tenglikiä) vuonna 1990. Alijev uskoo, että kumykit ovat keskiaikaisten kasaarien jälkeläisiä. Tämä ja Kasaarien kaanikunnan sekä Kumykkien kuningaskunnan sijainti ovat olleet innoittamassa hänen visiotaan kumykkien hallitsemasta itsenäisestä Dagestanista. Hänen kritisoijansa ovat huomauttaneet, että sellainen valtio olisi vähemmistönsä hallitsema.
Isokeltasiipi

Koko ja ulkonäkö

Isokeltasiiven sukupuolet ovat täysin erinäköiset. Koiraan etusiivet ovat pohjaväriltään harmaanruskeat, kärjestään tummemmat tai kellertävät ja laajalti kiiltävät. Siiven tyviosa on keltainen ja etureunasta mustanruskea. Takasiivet ovat kellanharmaat, etureunasta tummemman harmaanruskeat. Naaraan etusiivet ovat kirkkaan keltaiset. Niiden keskivaiheilla siiven etu- ja takareunassa on laajat tummanruskeat, sinisen metallinkiiltoiset laikut ja siiven kärjessä on mustanruskeaa väriä. Lepäävällä perhosella siivet menevät osittain päällekkäin, jolloin täplistä näkyy vain kolme. Takasiivet ovat keltaiset, tyveä kohti harmahtavat. Siipiväli on koiraalla 38–46 mm ja naaraalla 39–56 mm.

Levinneisyys ja lentoaika

Isokeltasiipi on laajalle levinnyt laji, ja sitä tavataan läntisimmästä Euroopasta Kiinaan ja Japaniin ulottuvalla alueella. Suomessa ja muualla Pohjoismaissa isokeltasiipi on eteläinen tulokaslaji, jota tavataan vaihtelevissa määrin vuosittain, mutta pohjoisraja on Etelä-Pohjanmaan ja Pohjois-Karjalan korkeudella. Paikoittain laji on jopa runsas ja ainakin joinakin vuosina Suomessa on myös lisääntyviä populaatioita. Perhosia on lennossa heinäkuun loppupuolelta elokuun puoleenväliin.

Elinympäristö ja elintavat

Isokeltasiipi elää lämpimillä metsänreunoilla ja avoimilla hiekkapohjaisilla mailla, mutta vaeltavia yksilöitä voi tavata hyvin monenlaisissa paikoissa. Perhoset ovat yöaktiivisia, aloittavat lentonsa pimeyden laskeuduttua ja jatkavat lentoa pitkälle aamuyölle. Koiraat lentävät valole, naaraat harvemmin. Päivällä perhonen voi lentää pieniä matkoja häirittynä.
Naaras munii noin 250 munaa muutaman kymmenen munan ryhminä puiden kuorille. Toukat kasvavat aluksi hitaasti ja talvehtivat kuorenraoissa. Ne ovat aktiivisia enimmäkseen öisin ja huonolla säällä toukat voivat hakeutua pieniin ryhmiin. Ravinnokseen ne käyttävät jäkäliä, mutta niiden on havaittu syövän myös havununnan (Lymantria monacha) munia ja toukkia. Toukat ovat täysikasvuisia kesäkuun puolivälissä. Kotelo on kotelokopan sisällä kuorenraossa tai sammalen tai jäkälän alla.

Ravintokasvi

Toukka elää pääasiassa lehtipuiden rungoilla kasvavilla jäkälillä.