Aleksei Nikolajevitš Romanov

Perhe

Aleksei oli perheensä nuorin lapsi ja ainoa poika. Hänellä oli neljä vanhempaa sisarta: Olga, Tatjana, Maria ja Anastasia. Hänen isänsä oli Venäjän viimeinen tsaari Nikolai II. Alekseista oli tarkoitus tulla isänsä seuraaja. Aleksein pikkuserkkuja olivat Yrjö VI ja Edvard VIII Iso-Britannian kuningasperheestä.

Elämä ja kuolema

Helsingin keisarillisen yliopiston (nykyinen Helsingin yliopisto) kanslerinvirka oli vuodesta 1816 varattu Venäjän kruununperilliselle ja Aleksein synnyttyä vuonna 1904 yliopisto odotti että hänet nimitettäisiin virkaan. Keisari Nikolai ei kuitenkaan enää halunnut suoda suomalaisille sellaista kunnianosoitusta.
Aleksei eli lyhyen elämän tsaarin hovissa sairastaen hemofiliaa eli verenvuototautia. Hänet kuitenkin paransi useasti mystikko Grigori Rasputin, joka tällä tavoin sai vaikutusvaltaa tsaariin ja tsaarittareen.
Lokakuun vallankumouksen jälkeen Aleksei murhattiin yhdessä perheensä kanssa yöllä Ipatjevin kellarissa 17. heinäkuuta vuonna 1918. Keisariperheen ruumiit lastattiin Ipatjevin talon pihalla kuorma-auton lavalle vietäväksi hylättyyn kultakaivokseen, johon vainajat oli määrä heittää.
Verityön jälkeen Jekaterinburgissa liikkui huhuja, että joku lapsista olisi päässyt pakenemaan.

Vuoden 1991 hautalöytö

Neuvostoliiton romahdettua vuonna 1991 alettiin Romanovien ruumiita etsiä. Aiemmin salaisten arkistojen avauduttua teloitusta johtaneen Jakov Jurovskin muistiinpanot tulivat päivänvaloon. Niissä oli yksityiskohtaisesti selostettu Romanovien hautapaikan sijainti Jekaterinburgissa. Hauta oli metsätiehen hätäisesti kaivettu matala kuoppa. 1990-luvun alussa virallisesti avatusta haudasta ei kuitenkaan löytynyt Aleksein ja yhden hänen sisarensa – Anastasian tai Marian – ruumiita. Kaivauksia jatkettiin vuoden 1991 elokuussa.  Tavoitteena oli löytää kaksi puuttuvaa ruumista tai niiden rovioiden jäännökset, joissa kyseiset ruumiit Jurovskin väitteen mukaan oli poltettu. Etsintöjä jatkettiin, koska asiantuntijoiden mukaan Jurovski ei ollut voinut polttaa kahta ruumista jäljettömiin. Siihen olisi tarvittu aivan liian paljon bensiiniä, polttopuita ja aikaa. Historioitsija Edvard Radzinski piti kirjassaan Viimeinen tsaari (1992) mahdollisena, että kyseiset lapset olivat pelastautuneet, mistä syystä varmuuden vuoksi poltettiin kaksi näitä muistuttanutta ruumista.

Vuonna 2007 löytyneet luut ja niiden tunnistus

Elokuussa 2007 järjestettyjen etsintöjen yhteydessä historian harrastaja Sergei Plotnikov löysi lopulta Koptjakin tien varresta 7 hammasta ja 36 luunkappaletta, joiden pituus vaihteli muutamasta millimetristä muutamaan senttimetriin. Hapon ja tulen polttamat jäännökset löydettiin seitsemänkymmenen metrin päästä kohdasta, johon muu perhe ja palvelusväki oli haudattu. Luut tunnistettiin kolmella erilaisella DNA-testillä tsaariperheen jäsenille kuuluviksi. Tunnistuksessa käytettiin apuna myös vainajien jäännösten hampaista löydettyjä korkealaatuisia hopea-amalgaamipaikkoja, jotka olivat samanlaisia  hallitsijaperheen muiden jäsenten hammaspaikkojen kanssa. Vuonna 2008 Venäjän viranomaiset ilmoittivat, että viimeiset löytyneet jäännökset oli DNA-testeillä tunnistettu kuuluviksi Alekseille ja hänen sisarelleen Marialle.
Venäjän ortodoksinen kirkko ei usko Jekaterinburgista vuosina 1991 ja 2007 löytyneiden jäännösten kuuluvan Romanovien keisariperheelle ja heidän palvelusväelleen.   Myöskään osa Romanovien suvun edustajista ei usko 2007 löytyneiden jäännösten kuuluvan Alekseille ja Marialle.

Vuoden 2015 uusi tutkinta

Romanovien perheen ruumiit Alekseita ja Mariaa lukuun ottamatta haudattiin uudelleen vuonna 1998 Pietari-Paavalin linnoitukseen Pietariin. Vuonna 2007 löydettyjä Aleksein ja Marian jäännöksiä tutkinut venäläinen komissio on ehdottanut, että myös ne haudattaisiin samaan paikkaan lokakuussa 2015. Koska Venäjän ortodoksikirkko on esittänyt epäilyksiä, että Alekseiksi ja Mariaksi todettujen henkilöiden luunäytteitä ei olisi otettukaan Jekaterinburgista löydetyistä luista, on heidän oletettuja jäännöksiään päätetty tutkia vielä kerran uudelleen. Syyskuussa 2015 myös Nikolai II:n ja hänen vaimonsa Aleksandran haudat avattiin ja niistä otettiin luunäytteet, joita tarvitaan lasten henkilöllisyyden selvittämiseen.

Aleksein teloitukseen kohdistetut epäilykset

Venäjällä elää yhä uskomus, että ainakin yksi lapsista olisi päässyt karkaamaan. Vuosikymmenten aikana toistasataa henkilöä on väittänyt olevansa "teloituksesta pelastautunut" Aleksei, merkittävimpänä heistä ehkä CIA-agentti Michael Goleniewski.

Pyhimys

Venäjän ortodoksinen kirkko julisti tsaariperheen murhatut jäsenet pyhiksi vuonna 2000.