HL7

Organisaatio

HL7:llä on maailmanlaajuisesti yli 2200 jäsentä, joista noin 500 on yrityksiä. Lisäksi HL7:llä on sisarorganisaatioita useissa maissa. HL7:ää johtaa johtokunta, ja pääosa sen työstä tehdään erillisissä komiteoissa (esimerkiksi standardien sisällöstä vastaavissa teknisissä komiteoissa sekä aputoiminnoista, koulutus- ja markkinointitoimista ja vastaavista vastaavissa hallinnollisissa komiteoissa) sekä erityiskiinnostusryhmissä, joissa mietitään uusia sovelluskohteita, -aloja ja -tarpeita. Organisaation toiminta siis muistuttaa jossakin määrin IETF:n, W3C:n ja muiden vastaavien standardointiorganisaatioiden kehitystoimintaa.

Sisarorganisaatiot

HL7:llä on kansainvälisiä sisarorganisaatioita 33 maassa. Sisarorganisaatiot sekä osallistuvat HL7:n pääjärjestön toimintaan että soveltavat HL7:n standardeja paikallisiin oloihin ja lainsäädäntöön sopiviksi. Erittäin aktiiviset sisarorganisaatiot on muun muassa Australiassa ja Suomessa. Suomen sisarorganisaatio on nimeltään HL7 Finland ry.

HL7 Finland ry

HL7:n suomalainen sisarorganisaatio HL7 Finland ry perustettiin vuonna 1995 edistämään terveydenhuollon järjestelmäintegraatiota. Sen jäseninä ovat kaikki kolme suurta paikallista terveydenhuollon järjestelmätoimittajaa. Lisäksi jäseninä on muiden muassa julkishallinnon organisaatioita kuten sairaanhoitopiirejä sekä pienempiä toimijoita konsultti- ja koulutusyrityksistä ohjelmistotaloihin.
HL7 Finlandin toimintaa edistävät vahvasti julkishallinnon, erityisesti Sosiaali- ja terveysministeriön ja Stakesin, toimet terveydenhuollon kehittämiseksi. Lainsäädännöllisellä työllä on pyritty ehkäisemään järjestelmätoimittajien mahdollista keskinäistä kyräilyä sekä tutkimus- ja pilottiprojekteilla hakemaan käytännön kokemusta ja jalkauttamaan standardeja.

Standardit

HL7:llä on tusinoittain eri standardeja ja määrityksiä sekä niiden versioita. Useissa yhteyksissä johonkin käytössä olevaan standardiin viitataan huolimattomasti vain "HL7:nä", jolloin standardin tarkka nimi ja versio joudutaan selvittämään erikseen. Nimiepäselvyyksiin on sorruttu jopa HL7 Finlandin omassa materiaalissa.
HL7:n standardit pyrkivät määrittelemään lähinnä vain tietosisällön tai viestit ja sanomat, joita terveydenhuollon järjestelmät toisilleen voivat standardien mukaisesti lähettää. Prosesseja, joista kyseiset viestit lähetetään, ne eivät yleensä kovinkaan tarkasti määrittele – prosessineutraalius on itse asiassa eräs HL7:n alkuperäisistä painotuksista. Omat viestityyppinsä on muun muassa laboratoriotuloksille, lähetteelle ja hoitopalautteelle. Terveyssektorin viestien lisäksi HL7:n standardit levittäytyvät osittain myös muille alueille, esimerkiksi tiedon esittämiseen.
Suomessa tärkeimmät käytössä olevat HL7:n standardit ovat HL7 Finlandin soveltamia versioita alkuperäisistä; ne jakautuvat kahteen haaraan: vanhempaan, HL7 Version 2:n ajantasaisimpaan v2.3 -määritykseen pohjautuvaan, EDI-tyyppiseen sanomien vaihtoon sekä tuoreeseen, HL7 Version 3:n jonkin verran paremmin Internet-aikaan soveltuvaan standardiperheeseen. HL7 Finlandin sovellukset standardeista ovat melko pitkälti uskollisia alkuperäisversioilleen, mutta joukkoon mahtuu myös omia lisiä kuten OpenCDA-palvelurajapinta.