OpenStreetMap

Historia

OpenStreetMap-projektin perusti Steve Coast Lontoossa heinäkuussa 2004. Steve Coast opiskeli tuolloin fysiikkaa University College Londonissa. Projekti aloitti säätiömuotoon siirtymisen huhtikuussa 2006. Ensimmäinen kansainvälinen OSM-konferenssi pidettiin Manchesterissä heinäkuussa 2007.
Suomen osalta projektissa aloitettiin suurimpien kaupunkien sekä tieverkon kartoittamisesta. Vuoden 2008 lopussa esimerkiksi Helsingin kartta oli käytännössä valmis teiden nimien osalta, mutta monien pienempien kaupunkien kartat puuttuivat vielä lähes täysin. Tieverkosta oli valmiina lähes kaikki kantatiet, mutta seututeitä vielä puuttui. Toukokuussa 2012 projektissa päästiin Suomessa hyödyntämään apuna Maanmittauslaitoksen tiettyjä aineistoja, kun ne julkaistiin avoimella lisenssillä.
Maaliskuuhun 2012 asti kartta-aineisto oli lisensoitu Creative Commons Nimeä-JaaSamoin 2.0 -lisenssillä. Huhtikuun 2012 alusta tietokantaa julkaistaan vain Open Database Licence -lisenssillä.

Tuotanto

Suurimman osan uuden aineiston keräämisestä ja lisäämisestä sekä nykyisen päivittämisestä tekevät vapaaehtoiset käyttäjät. Perinteisesti kartoittaja menee tutkimaan maastoa GPS-tallentimen, muistiinpanovälineiden ja kameran kanssa. Nykyisin tietoa voidaan tallentaa yhä enemmän satelliittikuvien ja vapaiden Internet-lähteiden avulla. Myös älypuhelimien ja taulutietokoneiden yleistyminen on muuttanut kartoitustyötä, kun pienimmät muutokset voidaan tallentaa tietokantaan suoraan tien päällä.
Ilmakuvatuotannon ongelmana on rajallinen saatavuus, projektiovirheiden aiheuttamat sijaintivirheet sekä tekijänoikeuskysymykset. Koska tuotetun aineiston lisenssi on hyvin laaja, tietoa ei voi kerätä mistä tahansa: esimerkiksi Google-karttojen kaltaisista kaupallisista palveluista kerättyä tietoa seulotaan ja poistetaan automaattisesti.
Projektilla on wikisivut, joiden kautta koordinoidaan muun muassa maakohtaisia karttaprojekteja.

Kartoittaminen

Suurin osa aineistosta on luotu yhteistyönä projektin puitteissa, lähinnä keräämällä paikkatietoa. Aineiston kokoaminen alkaa käyttäjien ladatessa aineistoa kannettavilta GPS-laitteilta tai muilta GPS-ohjelmilta. GPS-tietoa kerätään kulkemalla kartoitettavia reittejä pitkin esimerkiksi polkupyörällä tai autolla. Kun aineistot on ladattu projektin työvälineille, itse karttaa muokataan käsityönä. Tällöin esimerkiksi piirretään tien muoto ja risteykset GPS-tietoa tulkiten, sekä lisätään teiden tyypit ja nimet.
Koska aineiston keruu on hyvin paikallista, myös aineiston laadussa on suurta maantieteellistä vaihtuvuutta: esimerkiksi eurooppalaiset kaupungit ovat hyvin tarkkoja kun taas afrikkalainen maaseutu saattaa olla täysin tutkimatonta. Monilla kartoittajilla on kyselyjen mukaan pyöräilytaustaa, toisaalta monet paikkatietojärjestelmien parissa työskentelevät osallistuvat projektiin vapaa-ajan harrastuksenaan. Vain 3–5 prosenttia osallistujista on naisia.

Ohjelmistot

Karttaa muokataan erilaisilla ohjelmistoilla tai suoraan verkkosivulla. Vuodesta 2013 lähtien oletusmuokkausohjelma on ollut iD, joka on HTML5-pohjainen moderni, helppokäyttöiseksi suunniteltu kartanmuokkausohjelma. Tavoitteena on kannustaa yhä useampia satunnaisia käyttäjiä päivittämään karttaa. Muokkaaminen vaatii rekisteröitymistä.
Ennen iD-muokkausohjelmaa oletusmuokkausohjelma oli Potlatch, joka on edelleen saatavilla iD-ohjelmiston tiettyjen rajoituksien vuoksi. Erikseen ladattava JOSM-ohjelma on suosittu laajempia projekteja varten. Android- ja iOS-käyttöjärjestelmille saatava Maps.me-sovellus mahdollistaa perustoimintojen muokkaamisen älypuhelimella.

Bing-ilmakuvasopimus

OpenStreetMap-projekti on saanut Bing-hakupalvelulta luvan käyttää heidän karttapalvelunsa tarjoamia ilmakuvia piirtämiseen. Kerätty karttatieto voidaan esittää ilmakuvien päällä, jolloin OpenStreetMap-projektiin osallistuvat voivat tuottaa ilmakuvien avulla vektorimuotoista paikkatietoa. Aiemmin oli käytettävissä Yahoon ilmakuva-aineisto.

Käyttö

OpenStreetMap-aineistoa voi käyttää sekä puhtaana karttapalveluna esimerkiksi reittiohjeiden saamiseen tai osana muuta palvelua, kuten esimerkiksi kauppaketjun esittäessä liikeidensä sijainteja. Kansainvälisesti tunnettuja OpenStreetMap-aineiston käyttäjiä omissa palveluissaan ovat esimerkiksi Strava, Snapchat ja Niantic (Pokémon Go).