Grounded theory

Menetelmän tausta

Menetelmän kehittämisen aloittivat sosiologit Barney Glaser (s. 1930) ja Anselm Strauss (1916–1996). Glaser ja Strauss tekivät 1960-luvulla tutkimusta kuolevista potilaista ja näiden tilannettaan koskevista omista tulkinnoistaan; heidän yhteistyönsä tuloksena syntyi constant comparative method -työtapa ja kirja Awareness of Dying. Kehitetty menetelmä nimettiin grounded theoryksi teoksessa The Discovery of Grounded Theory (Glaser & Strauss 1967). Vaikka Glaser ja Strauss mainitaan menetelmän kehittäjiksi, heidän työnsä on paljossa velkaa Chicagon koulukuntaa edustavien tutkijoiden työlle sosiaalisten prosessien tutkimuksen kenttätyömenetelmien parissa.
Grounded theory kehitettiin laadullisen tutkimuksen systematiikaksi ja nimi kertoo teorian luomisesta tutkimusdatan pohjalta, aineistolähtöisesti. Käsite on suomennettu ainakin nimellä ankkuroitu teoria. Grounded theoryn periaatteita soveltamalla voidaan muodostaa tutkitusta ilmiöstä joko ad hoc (tiettyyn asetelmaan liittyvä) malli tai formaalimpi teoria.

Jatkuvan vertailun menetelmä

Jatkuvan vertailun menetelmä (constant comparative method) on eräs grounded theoryyn liittyvistä laadullisen aineiston analyysin apuvälineistä. Glaser ja Strauss  kuvaavat menetelmän esittelyn aluksi määrällisen ja laadullisen lähestymistavan välistä kärjistettyä eroa aineiston keruun ja analyysin suhteessa: Määrällisessä lähestymistavassa aineisto kerätään kokonaan ja koodataan kvantifioitavaan muotoon ennalta, analyysin ulkopuolella, asetettujen hypoteesien testaamiseksi. Laadullisessa lähestymistavassa tavoitteena ei ole hypoteesien testaaminen vaan uusien teoreettisten ideoiden tuottaminen. Uusi aineisto voi tuottaa uusia näkökulmia. Niinpä teoreettisia käsitteitä ja niihin liittyviä aineiston koodauksia on jatkuvasti uudelleenmuotoiltava, kun aineistoa käydään läpi. Tällöin voi käydä niin, että työläs koodaus alkaa tuntua tarpeettomalta. Jatkuvan vertailun menetelmän tarkoituksena ei ole taata sitä, että kaksi tutkijaa saisi samasta aineistosta saman tuloksen (eli loisi samat teoriat) vaan sen tarkoituksena on tukea teorian kehittämisen luovaa prosessia kurinalaisuudella samalla kun sallii tiettyä joustavuutta (flexibility) ja epämääräisyyttä (vagueness). Jatkuvan vertailun menetelmässä samaan käsitteeseen kytkeytyviä aineistoja verrataan toisiinsa ja kehittyvään käsitteeseen sen varmistamiseksi, että kyseessä on edelleen sama käsite.

Varhaisten kehittäjien näkemysero

Vuoden 1967 julkaisusta lähtien Glaser ja Strauss olivat eri mieltä grounded theory -tutkimuksen tekemisestä. Ristiriita kävi ilmeiseksi Straussin julkaistua Qualitative Analysis for Social Scientists -teoksen vuonna 1987. Kolme vuotta myöhemmin Strauss julkaisi yhdessä Juliet Corbinin kanssa teoksen Basics of Qualitative Research: Grounded Theory Procedures and Techniques.
Glaser julkaisi vuonna 1992 kiistakirjoituksen, teoksen nimeltä Basics of Grounded Theory Analysis: Emergence vs Forcing, jossa hän pyrki osoittamaan luku luvulta erot oman näkemyksensä ja Straussin ja Corbinin näkemyksen välillä. Tämä GT-metodologian kahtiajako on vilkkaan akateemisen keskustelun kohteena.
Myöhempien sukupolvien grounded theory -tutkijat ovat pyrkineet lähentämään "perustajaisien" näkemyseroista kasvaneiden koulukuntien suhteita.