8mR

Suomessa suuri kasilaivasto

Suomen kaseista kansainvälisesti menestynein on viime aikoina ollut Luna, joka voitti klassikkojen eli Sira Cupin maailmanmestaruuden 2018 ja toisen sijan 2012. Johan Ankerin 1930 suunnittelema Silja, voitti maailmanmestaruuden 1975 ja kakkossijan Sira Cupissa 2008. Menestyneitä ovat myös olleet Charles E. Nicholsonin 1929 suunnittelema Sagitta ja Carl Holmströmin 1927 suunnittelema Windy (II sija Sira Cupissa vuonna 2009). 
Vuosina 1907–2010 on rakennettu yhteensä n. 500 kasia. Niistä on säilynyt n. 180 venettä. Kaseja rakennetaan edelleen noin 1 veneen vuosivauhtia, sekä moderneja että ns. replikoita vanhojen, useimmiten tuhoutuneiden veneiden piirustusten mukaan. Uusimmat rakennetut klassiset kasit ovat Norjassa purjehtiva Birgit (SWE-44) vuodelta 2005,  japanilainen Aun (J-1) vuodelta 2006, venäläinen Astra II (RUS-1) vuodelta 2007 ja Luna (FIN-17) vuodelta 2012.
Arvostettu Sinebrychoffin pokaali purjehdittiin kaseilla 1911-1961. Nykyisin poalkinnosta kilpailevat 6mR-veneet.

Yksilöllisyys

Kasit ovat noin 15 metriä pitkiä, 2,5 metriä leveitä ja painavat 8–10 tonnia. Kasi on konstruktioluokka, joka tarkoittaa että jokainen kasi on yksilö toisin kuin yksityyppiveneet. Kaseilla retkeillään, päiväpurjehditaan ja kilpaillaan. Klassiset kasit rakennettiin 50-luvulle asti pitkäkölisiksi. Ensimmäinen ns. moderni kasi, jossa oli jaettu lateraalipinta, rakennettiin 60-luvulla. Uusissa moderneissa veneissä on järjestäen bulbilla ja trimtabilla varustettu siipiköli. Myös vesilinjan yläpuolelta nämä kasit poikkeavat vanhemmista kilpasiskoistaan.

Kasi kilpaveneenä

Kasit, kuten muutkin metrisäännön veneet, on suunniteltu puhtaasti kilpaveneiksi, mutta niillä purjehditaan sekä retki- että kilpailuveneinä. Klassisen kilpaveneen miehistö on seitsemän ja modernin kuusi henkilöä. Pääsääntöisesti suomalaisissa kaseissa ei ole apumoottoreita, joten niillä purjehditaan satamaan ja satamasta. Kaseissa on melko askeettiset sisätilat kun vertailukohtana pidetään nykyveneitä. 
Kaseilla kilpaillaan 2000-luvulla aktiivisemmin kuin koskaan aikaisemmin. Vuosittain järjestettäviin kasien MM-kilpailuihin osallistuu 20–40 venekuntaa; Suomessa tärkeimpien regattojen lähdöissä on kahdesta yli kymmeneen veneeseen. Ruotsalaisveneitä osallistuu aktiivisesti Suomenlahden kisoihin. Samoin venäjän ainut kasi Astra II. Vuonna 2007 suomalainen vene Windy ylsi MM-kilpailuissa Skotlannissa klassisten hopeasijalle. Vuonna 2008 Norjan Hankøssa Suomen Silja ylti samaan. Yhteensä vuoden 2008 MM-kilpailuihin osallistui peräti viisi suomalaisvenettä. Surin koskaan järjestetty 8mR regatta oli vuoden 2002 maailmanmestaruudet Helsingissä. NJK:n järjestämiin kisoihin osallistui kaikkeaan 39 venettä.

Kasit olivat aikoinaan rikkaiden kilpureita

Ennen sotia kasi täytti asuttavan kilpailuveneen vaatimukset. Manner-Euroopassa palkatut gasti yöpyivät tavallisesti veneessä. Pohjoismaissa omistajat käyttivät kasejaan kilpailujen välillä lomaveneinä. Kasit olivat aikoinaan kuinkaallisten, suurpankkiirien ja teollisuusmiesten huvia. Norjan ja Espanjan kuningashuoneet, Kruppit, Rothschildit, Wallenbergit ja Saruddin Aga Khan ovat olleet innokkaita kasipurjehtijoita. Tänään kasipurjehtiminen on keskiluokkaistunut ja vetoaa erityisesti kilpailemisesta kiinnostuneihin klassisten purjeveneiden ystäviin.

Hintataso

Kasin ostohinta riippuu iästä, kunnosta, suunnittelijan nimestä ja veneen kilpailumenestyksestä. Pääsääntöisesti 1930–40-luvun kasit ovat kalliimpia kuin sitä vanhemmat, sillä niillä on usein tiedossa olevaa kilpailumenestystä. "Kalliita" suunnittelijoita ovat esimerkiksi Fife, Nicholson ja Anker. Edullisen, kohtuukuntoisen kasin voi saada 80 000 eurolla, kallis voi Euroopan mantereella maksaa jopa 250 000–300 000 euroa. Huonossa kunnossa olevan "projektin" hinta voi olla 0–200 000 euroa. Euroopassa uuden klassisen kasin rakennuttaminen maksaa noin 8 000–10 000 työtunnin kulut + materiaalit eli noin 350 000–400 000 euroa. Tällaisia uusia klassisia kaseja on viime vuosina teetetty muun muassa Pietarissa (Astra II ja Birgit) ja Portugalissa (Sveitsiin ja Japaniin). Suomeen valmistui Charles E. Nicholsonin piirustuksiin rakennettu Luna replika kasi vuonna 2012. Mieluisan kasin löytäminen voi kestää vuosia, koska niitä on vähän markkinoilla ja useimmat omistajat ovat tarkkoja siitä minkälaisiin käsiin usein vuosikymmeniä samalla omistajalla ollut vene päätyy.

1920–1932

Suomi ei osallistunut ensimmäisen maailmansodan ja itsenäistymisen jälkeen olympialaisten suuremmissa veneluokissa ennen vuotta 1936. Monessa suhteessa Suomalaisen kilpapurjehduksen ensimmäinen kukoistuksen kausi oli takanapäin. Arkkitehtuurista venesuunnittelun kymmenen vuoden tauon jälkeen pariin palannut Gustaf Estlander muutti Ruotsiin ja purjehti pääasääntöisesti ulkomailla. Venäjän vallankumos, Suomen sisällissota ensimmäisen R-säännön elinkaaren loppu ja sodan jälkeiset lamat vaikuttivat kaikki purjehdusurheilun hiipumiuseen Suomessa. Venekanta rapistui ja erittäin suuri osa itsenäisyyden ajan edeltävistä veneistä katosivat tietymättömiin. Pekka Barkin perusteellinen huvi- ja kilpavenehistoriikki kertoo että Suomen vuoden 1850 ja 1920 välillä rakennetuista vajaasta 3000 purresta vain alle kymmenen on säilynyt hengissä tähän päivään saakka. Suurin osa tuhoutui oletettavasti juuri ensimmäisen maailmansodan jälkeen.