google/wiki40b huggingface dataset:
Anzu Mazaki

Persoona ja Ulkonäkö

Sarjan alussa, Anzulla on hyvin sisukas ja vahva luonne, joka saattoi pelottaa hänen ystäviäänkin. Hän on silti myös hyväsydäminen ja puhuu usein fiksusti ja ystävällisesti. Hän haluaa pitää hyvät ystävyyssuhteensa kunnossa, eikä pelkää auttaa ystäviänsä hädän hetkellä. Siksi myös hän osaa pitää lapsuudenystävänsä Yugin puolia. Anzu muuttuu Yu-Gi-Oh! -sarjan edetessä yhä naisellisemmaksi.
Anzulla oli alussa lyhyet, tumman ruskeat hiukset sekä punahtavan ruskeat, suuret silmät.
Anzu on hyvin "söpö" ja sarjan jatkuessa hänen ulkonäköönsä ilmestyy myös hieman naisellisimpia piirteitä, esim. hänen hiuksensa pidentyvät vähän ja hänen silmiensä väri muuttuu merensiniseksi. Hän on pituudeltaan 165 cm ja painaa 47 kg. Anzun yleisimmät värit vaatteissa kulkevat pinkin, keltaisen, vaaleansinisen ja valkoisen rajamailla. Hänellä on kuitenkin nähty joissakin jaksoissa vähän tummempiakin vaatteita.

Hahmo Sarjassa

Anzu puolustaa Yugia kahta kiusaajaa vastaan (Katsuya Jounouchi ja Hiroto Honda), jotka hänkin saa pian hyviksi ystävikseen. Anzu ei sarjassa pelaa lähes lainkaan pelejä kuten esimerkiksi hänen ystävänsä Yugi niin tekee, mutta sarjan alussa hän pelasi Jonouchia vastaan Otteluhirviöt (engl. Duel Monsters)-korteilla ja voitti tämän. Lisäksi hän on otellut vain Mai Kujakua ja Crumpia vastaan. Anzu on yleensä se tyttö, joka joutuu aina pulaan, jolloin joku hänen ystävistään (yleensä Varjo-Yugi tai oikea Yugi) rientää avuksi.
Anzu on syvästi rakastunut Yugiin, mutta sitä ei tiedetä tarkoittaako hän myös Varjo-Yugia, Yugin pimeää puolta. Ensimmäisessä sarjassa Varjo-Yugi pelasti Anzun, hänen kuitenkaan näkemättä mitään, sillä Anzulla oli liina silmillä. Hän luulee aluksi, että Varjo-Yugi oli Yugin ns. "rohkea ja peloton versio", joka tulee esiin aina tiukan paikan tullessa. Anzu ihastuu tähän pelastajaansa, vaikka ei tiedä ihan varmasti kuka tämä on. Sarjan edetessä, hänelle selviää, että Varjo-Yugi on aivan toinen ihminen kuin Yugi, joka vain asuu Yugin kehossa. Monet fanit ovat kertoneet veikkaavansa, että Anzu rakastaisi Varjo-Yugia enemmän, mutta se jäi silti epävarmaksi, sillä kun Yugiin ihastunut tyttö, Rebecca Hopkins (Amerikassa Rebecca Hawkins), sanoi Yugia poikaystäväkseen, Anzu suuttui toden teolla ja alkoi vaania nuorta tyttöä. Sarjan loppuvaiheilla alettiin jo huomata, että Anzu oli selvästi rakastunut molempiin, oikeaan Yugiin että Varjo-Yugiin.
Joululahja

Joululahja on jouluna ystäville ja omaisille annettava lahja. Suomalaisten lasten uskomuksen mukaan joulupukki asuu Korvatunturilla, jossa joulupukilla on paja, jossa tontut tekevät joululahjoja. Suomessa joulupukki käy jouluaattoiltaisin vierailemassa kodeissa lahjoja jakamassa. Yhdysvalloissa joulupukki tulee lentävillä poroilla savupiipun kautta ja asettaa yön aikana lahjat takan reunustalla roikkuviin sukkiin tai pusseihin ja suuremmat lahjat joulukuusen alle.

Joulupukin kirje

Lapset toivovat useimmiten joulupukilta haluamiaan lahjoja joulupukin kirjeellä. Vuonna 2006 Suomessa myytiin joulumyyntinä jopa 7 miljoonaa lelua. Joulupukin illuusion paljastuttua lapsille usein kerrotaan, että joulupukkia autetaan ostamalla itse osa lahjoista. Antamisen ja saamisen ilo jatkuvat läpi elämän jouluna.

Lahja

Joululahja on kääritty joulupaperiin ja sitä koristavat kauniit lahjanauhat tai -narut. Lahjapaketissa voi olla sinetti. Lahjapaketissa on lahjansaajan nimi, yleensä myös hyvän joulun toivotus sekä lahjan antajan nimi.
Lapsille uskotellaan, että tuhmille lapsille joulupukki ei tuo lahjoja vaan risuja.
Suomalaisessa kultturissa joululahjoja jaetaan myös pikkujouluperinteessä. Osallistujat ostavat sovitun hintaisen tavaran lahjaksi. Lahjat jaetaan satunnaisesti pikkujouluihin osallistuville ihmisille. Toisinaan lahjansaajat on etukäteen arvottu ja lahjan antaja tietää kenelle lahjan hankkii.

Jakaminen

Suomessa on kaksi tapaa lahjojen jakoon. Useimmiten joulupukki tulee taloon oveen koputtaen. Joulupukki keskustelee joskus perheen kanssa. Sitten jaetaan lahjat. Joulupukki ottaa kontistaan lahjan kerrallaan. Hän katsoo lahjan saajan nimen ja nimeltä kutsuen hän ojentaa lahjan saajalle. Perheenjäsen tai pukin mukana kulkeva tonttu voi avustaa joulupukkia lahjojen jaossa.
Toisen tavan mukaan lahjat asetetaan kuusen alle. Joulupukin sanotaan käyneen sillä välin kun perhe on ollut muualla.

Erilainen joululahja

Erilainen joululahja tai eettinen joululahja -käsitteellä tarkoitetaan hyväntekeväisyyslahjoja, jotka lanseerattiin Suomessa vuonna 2005. Lahjanantaja maksaa avustusjärjestön tilille rahaa, jolla järjestö ostaa lahjanantajan tahdon mukaan esimerkiksi kanoja, vuohia, koulupuvun, tai kalastusverkon kehitysmaan asukkaalle – ja lahjanantaja antaa tästä kertovan kortin läheiselleen, jota haluaa muistaa jouluna.
Erilaisia joululahjoja voi hankkia esimerkiksi Kirkon ulkomaanavun, Oxfamin tai Fida International ry:n kautta.
MTV Uutiset

MTV Uutiset (aikaisemmin MTV3 Uutiset) on MTV:n uutistoiminnan yksikkö, joka tuottaa sisältöjä MTV3:lle, mtvuutiset.fi-verkkosivulle, tekstikanavalle ja radioon. MTV Uutiset tuottaa ruotsalaisen mediayhtiö Bonnier Broadcastingin tytäryhtiö Mediahub Helsinki Oy. MTV Uutisten vastaava päätoimittaja sekä Mediahubin toimitusjohtaja on Tomi Einonen.
MTV Uutisten uutislähetyksiä ovat muun muassa Seitsemän uutiset ja Kymmenen uutiset, jotka lähetetään MTV3-kanavalla. Lisäksi Huomenta Suomessa esitetään uutisia puolen tunnin välein.

Historia

MTV:n omista uutisista ryhdyttiin keskustelemaan vuonna 1977, mutta lupa niiden lähettämiseen tuli vasta 1980 kovan poliittisen kädenväännön jälkeen. Asiassa päätösvalta oli Ylen hallintoneuvostolla, jonka kokoonpano muodostui eduskunnan voimasuhteiden mukaan. SKDL ja SDP vastustivat kaupallisia TV-uutisia ja Kokoomus ja liberaalit kannattivat. Vaa'ankieliasemaan joutuneet Keskusta ja RKP jättivät kantansa aluksi avoimeksi. Keskustan silloisessa puoluekokouksessa käytiin sisäinen valtataistelu Johannes Virolaisen ja Paavo Väyrysen välillä. Puoluekokouksen tuloksena Keskusta ryhtyi kannattamaan MTV:n uutisia.  Puoluekokouksen päätös velvoitti porvarienemmistöisessä Ylen hallintoneuvostossa istuneet Keskustan edustajat kannattamaan luvan myöntämistä MTV:lle omaan uutistoimintaan, ja ensimmäiset Kymmenen uutiset nähtiin televisiossa 1. syyskuuta 1981.

Profiili

Alusta lähtien vuoden 1992 loppuun asti Kymmenen uutisten logo oli sininen viisarikello, joka näytti kymmentä, ja sen alla luki sana ”uutiset” isoilla kirjaimilla. Kellologoa on käytetty kolmessa eri tunnusfilmissä. Vuosina 1988–1992 käytössä olleella tunnusfilmillä ehti olla kaksikin tunnussäveltä, joista uudempi otettiin käyttöön vuonna 1989. Vuodesta 1993 alkaen Kymmenen uutisilla on samanlainen profiili kuin MTV3:n muillakin uutislähetyksillä. 
Vuosina 1993–1997 käytössä olleessa tunnuksessa esiintyi muun muassa maailmankartta ja kello, joka näytti Kymmenen uutisissa kymmentä ja Seitsemän uutisissa seitsemää). Vuosina 1997–2001 tunnuksessa oli sinivihreä tausta jonne ilmestyi maapallo sekä valkoinen ja punainen nauha, josta muodostui luku 3. Vuonna 2001 Kymmenen/Seitsemän uutistenkin tunnus pelkistyi kanavailmeen uudistuksen myötä pöllöstä läpinäkyvään pöllön silmään. Vuosina 2005–2013 tunnuksessa oli pöllönsilmä ja valkoisia palloja, joista muodostui maailmankartta. Vuosina 2013–2018 tunnuksessa liikkui MTV:n logopallo eri maiden nimien seassa.
Nykyinen tunnus otettiin käyttöön 15. joulukuuta 2018. Samalla uusittiin MTV:n uutisstudiot moderneiksi.

Radiouutiset

MTV toimitti radiouutisia Radio Novalle ja Iskelmälle lokakuuhun 2017 asti. Nykyisin uutiset näille kanaville toimittaa Iltalehti. MTV Uutiset toimitti uutiset Novalle arkipäivisin kello 6–18 ja Iskelmälle arkisin 6–22 ja viikonloppuisin 8–22.
Radiouutisia toimittavat muun muassa Anu Punkari, Antti Tuuri, Mikko Niimes, Kati Hyttinen, Johanna Lehtola, Jouni Sipilä, Sari Korpela sekä Jenni Kivessilta. MTV-radiouutisten toimittajat lukevat arkisin myös STT:n radiouutisia, sillä STT:n radiouutiset tuotetaan yhteistyössä MTV:n kanssa.
Danny Ward

Daniel "Danny" Ward (s. 22. kesäkuuta 1993 Wrexham) on walesiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa englantilaista Leicester Cityä.
Ward teki sopimuksen valioliigaseura Liverpoolin kanssa tammikuussa 2012. Sopimuksensa aikana hän oli lainalla monissa seuroissa. Liverpoolin edustusjoukkueessa hän on pelannut kaksi virallista ottelua. Hänen sopimuksensa Liverpoolin kanssa oli voimassa kesäkuuhun 2020 saakka mutta kesällä 2018 hänet myytiin Leicester Cityyn.
Ward on pelannut neljä A-maaottelua Walesin jalkapallomaajoukkueessa ja kuului Walesin joukkueeseen Ranskan EM-kilpailuissa 2016.
Wilhelm Breitenstein

Frederik Wilhelm Breitenstein (17. toukokuuta 1933 Tampere – 6. kesäkuuta 2005 Helsinki) oli Suomen pysyvä edustaja Yhdistyneissä kansakunnissa vuosina 1991–1998 sekä Etyjissä vuosina 1983–1991. Hän aloitti uransa YK:ssa vuonna 1972 ministerineuvoksena. Vuonna 1978 hän toimi ulkoasiainministeriön kehitysyhteistyöosaston vetäjänä. Eläkkeelle siirryttyään hän toimi neuvonantajana YK:n ”ruokaa öljystä” -ohjelmassa.
ArtReview

ArtReview on brittiläinen maailmanlaajuisesti julkaistava nykytaidelehti. ArtReview julkaisee vuosittain Power100- ja Future Greats -listat taidemaailman vaikutusvaltaisimmista henkilöistä. 
ArtReview lehti on perustettu vuonna 1941. Lehteä julkaistaan 28 maassa.
Sinbadin uudet seikkailut

Juoni

Kun paha velho Sokurah on kutistanut prinsessa Parisan, Sinbadin täytyy ottaa tehtäväkseen etsiä hirviöiden saari parantaakseen prinsessan ja estääkseen sodan. Retkellään Sinbad kohtaa muun muassa jättimäisen Rok-linnun, lohikäärmeen ja kyklooppeja.
Okamonnit

Lajit ja anatomia

Okamonnien heimoon kuuluu lähteestä riippuen 30–35 sukua ja 72–90 lajia. Suurin osa heimon lajeista on kooltaan noin 10–cm pitkiä. Pienin laji lyyraokamonni (Physopyxis lyra) kasvaa harvoin yli 3,5 cm, suurimmat lajit, kuten voivat saavuttaa jopa 100–120 cm:n pituuden. Tällaisia ovat esimerkiksi kiviokamonni (Lithodoras dorsalis) ja mustaokamonni (Oxydoras niger). Ruumiinrakenteeltaan okamonnit ovat tukevahkoja ja heimon kaloille tyypillistä on kyljen luulevyt, joissa on piikkejä. Myös selkä- ja rintaevissä on piikit ja useimmilla lajeilla on rasvaevä. Okamonnilajien kuonossa on 3 viiksisäieparia. Okamonnit voivat tuottaa uimarakollaan raakkuvia tai kurnuttavia ääniä, kun ne nostetaan ylös vedestä.

Levinneisyys ja elintavat

Okamonnilajeja tavataan Etelä-Amerikasta Atlanttiin laskevista joista. Suurin osa lajeista elää Perussa, Brasiliassa ja Guyanassa sekä Ranskan Guayanassa. Heimon kalat ovat pääasiassa yöaktiivisia. Okamonnilajien ravintoa ovat maatuva kasviaines, vetten tippuvat hedelmät, vesihyönteiset, nilviäiset ja pienemmät kalat. Niiden lisääntymisbiologia on huonosti tummettua.
Juan Orlando Hernández

Elämä

Juan Orlando Hernández on lakimies, joka valmistui vuonna 1989 Hondurasin autonomisesta yliopistosta, jossa hän oli toiminut oppilasjärjestön puheenjohtajana. Hän opiskeli myös New Yorkissa. Kotimaassaan Hernández on toiminut kahvinviljelyalalla liikemiehenä. Poliittisen uransa 2001 aloittanut Hernández valittiin vuonna 2010 Hondurasin kansalliskongressin puheenjohtajaksi.
Kongressin puhemiehenä Hernández oli näkyvämpi toimija kuin samaa puoluetta edustanut silloinen presidentti Porfirio Lobo Sosa. Hernández sai aikaan perustuslainmuutoksen, joka salli huumerikollisten luovuttamisen Yhdysvaltoihin. Hän perusti myös poliisiin sotilaalliset joukot palauttamaan järjestystä huumerikollisuuden kanssa kamppailevaan maahan.
Marraskuussa 2012 Hernández valittiin Hondurasin kansallispuolueen (PNH) presidenttiehdokkaaksi. Vaaleista kehkeytyi lopulta Hernándezin ja Xiomara Castron taistelu. Castro vastusti sotilaspoliiseja, kun taas Hernández oli näiden kannalla. Lopulta Hernández voitti vaalit 250 000 äänen erolla Castroon. Hän vannoi virkavalansa 27. tammikuuta 2014. Joulukuussa 2017 Hernández valittiin uudelle kaudelle pienellä marginaalilla epäilyttävissä vaaleissa, joissa hänen vastaehdokkaanaan oli korruptionvastaisen rintaman Salvador Nasralla.
Punasyyskorento

Ulkonäkö ja koko

Laji on ulkonäöltään samankaltainen kuin muut syyskorentolajit. Varsinkin lännensyyskorento on huomattavan samannäköinen. Punasyyskorennolla on vaaleat juovat reisien ja säärien ulkosivuilla. Siivissä on vain vähän tai ei ollenkaan keltaista väriä, jota elokorennolla on paljon. Punasyyskorentonaaraan sukuaukon suojus poikkeaa lännensyyskorennosta olemalla huomattavasti ulkoneva. Koiraalla taas on lännensyykorentoa lyhyempi ja paksumpi paritteluelimien etupuolen väkänen.
Väritykseltään punasyyskorennon koiras on sukukypsänä punainen ja nuorempana keltainen. Naaraan väritys vaihtelee ruskeasta punaisen ja keltaisen kirjavaan. Nuori naaras on kellertävä.
Punasyyskorennon takaruumiin pituus on 23–28 mm ja takasiiven pituus 25–30 mm.

Levinneisyys ja elinympäristö

Punasyyskorentoa tavataan yleisenä Euroopassa varsinkin maanosan keskiosissa ja Skandinavian eteläosissa sekä Aasiassa lännestä Kiinan pohjoisosiin ja Sahalinille asti. Suomessa laji esiintyy yleisenä ja runsaana rannikoilla ja yleistyvänä sisämaassa.
Punasyyskorennon elinympäristöihin kuuluvat yleisesti merenlahdet ja muut seisovat vedet, joihin kuuluvat muun muassa järvet ja lammet, joissa on paljon kasvillisuutta. Aikuisia yksilöitä esiintyy paljon hiekkateillä ja kallioilla.

Elintavat

Punasyyskorennon lentoaika sijoittuu syyskorentojen tapaan loppukesään ja syksyyn. Lajin lentoaika on Suomessa heinäkuun puolivälistä lokakuun puoliväliin päälentoajan ajoittuessa elokuun alusta syyskuun loppupuolelle.
James Aloysius Hickey

James Aloysius Hickey (11. lokakuuta 1920 – 24. lokakuuta 2004) oli yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa ja yksi kirkon kardinaaleista. Hänet vihittiin papiksi Saginawin hiippakuntaan 15. kesäkuuta 1946 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Taraquan titulaaripiispaksi 18. helmikuuta 1967. Piispaksi vihkiminen seurasi 14. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi John Francis Dearden, jota avustivat Stephen Stanislaus Woznicki ja Stephen Aloysius Leven.
Hickey sai 1. maaliskuuta 1969 nimityksen Pontifical North American Collegen rehtoriksi. 5. kesäkuuta 1974 hänet nimitettiin Clevelandin piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 16. heinäkuuta. Hän sai 17. kesäkuuta 1980 nimityksen Washingtonin arkkipiispaksi, ja tähän virkaan hänet asetettiin 5. elokuuta.
Hickey sai ylennyksen kardinaaliksi 28. kesäkuuta 1988, jolloin hänet nimitettiin Santa Maria Madre del Redentore a Tor Bella Monacan kardinaalipapiksi. Hän jäi eläkkeelle 21. marraskuuta 2000.
Jaakko Keränen

Jaakko Keränen (1. kesäkuuta 1883 Paltamo – 6. kesäkuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen ilmatieteilijä. Hän oli Ilmatieteellisen keskuslaitoksen magneetikko vuosina 1911–1919, osastonjohtaja vuodesta 1921 ja laitoksen johtaja professorin arvonimellä 1933–1953. Helsingin yliopiston dosentti hän oli 1930–1953. Hänelle myönnettiin maatalous- ja metsätieteiden kunniatohtorin arvo 1958. Keränen julkaisi tutkimuksia ilmatieteen ja maamagnetismin aloilta. Hän oli Sodankylän geomagneettisen (myöh. geofysikaalinen) observatorion ensimmäinen johtaja 1913–1917.
Keränen ehdotti Ilmatieteen laitoksen siirtämistä Maatalousministeriön alaisuudesta kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriölle, myöhemmin Liikenneministeirölle. Siirto tapahtui 1968. 
Keräsen puoliso oli Siiri Ingeborg Pajari, perheen tyttärestä Anna Liisa Haapasesta (s. 1915) tuli lääkäri.
Smyrnan suuri palo

Smyrnan suuri palo oli tulipalo, joka tuhosi suuren osan Smyrnan satamakaupunkia syyskuussa 1922. Palo sai alkunsa Turkin armeijan joukkojen vallattua Smyrnan 9. syyskuuta, mihin Turkin itsenäisyyssota päättyi. Palon aiheuttajasta ei ole päästy yksimielisyyteen lukuisista silminnäkijähavainnoista huolimatta.
Näköaisti

Näköaisti eli visuaalinen aisti on aisti, josta vastaavaa aistinelintä kutsutaan silmäksi. Näköaistin avulla eliöt pystyvät havainnoimaan ympäristöään silmään saapuvan valon perusteella.
Ihmisen silmän aistinsolut voidaan jakaa useampaan ryhmään. Jotkut erottavat värinäön ja mustavalkonäön erikseen sillä perusteella, että kirkkautta ja väriä silmässä mittaavat eri osat. Jotkut sisällyttävät näköaistiin vielä syvyyden hahmotuskyvyn, vaikka tämä onkin aivojen kognitiivinen (ts. aistienjälkeinen) ominaisuus ja johtuu stereoskooppisesta (kahden silmän) näkökyvystä.
Silmä on valoherkkä elin, joka on aistijärjestelmän ensimmäinen osa. Silmän verkkokalvo eli retina on ensimmäinen vaihe näköjärjestelmässä, näköhermon ja aivojen visuaalisen osa-alueen ollessa toinen. Retinassa sijaitsevat muun muassa sauva- ja tappisolut, jotka ovat reseptorisoluja. Sauvasoluja on noin 125 miljoonaa, ja tappisoluja noin kuusi miljoonaa.
Monilla yöaktiiveilla eläimillä verkkokalvolla eli retinalla on heijastava pinta, tapetum lucidum, jonka ansiosta silmään tullut valo heijastuu uudelleen reseptorisoluihin ja eläin pystyy näkemään paremmin hämärässä. Tämä kalvo heijastaa sopivassa kulmassa valoa takaisin niin, että tällaiset silmät näyttävät loistavan esimerkiksi autonvaloissa. (Tästä tulee nimitys "kissansilmä", jota joskus käytetään polkupyörän takaheijastimesta).

Näköjärjestelmä

Näköjärjestelmä toimii hermostossa visuaalisten ärsykkeiden vastaanottajana ja tulkitsijana. Se tulkitsee näkyvän valon kantamaa informaatiota ja rakentaa visuaalisen havainnon kehon ympäristöstä. Näkö on kaukoaisti eikä vaadi fyysistä kosketusta kohteeseensa. Visuaalinen järjestelmä rakentaa projektion kolmiulotteisesta maailmasta. Visuaalisen informaation psykologista tulkintaa kutsutaan  näkemiseksi.
Retinan reseptori- ja muiden solujen kautta valoinformaatio kulkee gangliosolujen kautta näkörataa pitkin aivoihin. Aluksi signaalit kulkevat näköhermoa pitkin optiseen kiasmaan, josta jatkaa näköjuoste kohti ulompaa polvitumaketta. Optisessa kiasmassa näköinformaatio menee ristikkäin siten, että vasemmasta silmästä peräisin oleva informaatio kulkeutuu oikeaan aivonpuoliskoon, ja päinvastoin. Myös oikean silmän vasen näkökenttä (nenälinjasta vasempaan) kulkeutuu oikeaan aivopuoliskoon ja vasemman silmän oikea näkökenttä (nenälinjasta oikeaan) kulkeutuu vasempaan aivopuoliskoon.
Ulommasta polvitumakkeesta näköinformaatio hajaantuu primääriselle näköaivokuorelle ("V1", näköalue 1). Tästä eteenpäin tieto kulkee pääasiallisesti kahta eri reittiä.
Mežduretšje

Mežduretšje (ven. Междуречье) on maalaiskunta ja sen keskustaajama Kuolan piirissä Murmanskin alueella, Murmanskin kaupunginsta ja Kuolanvuonosta länteen. Mežduretšje sijaitsee Petsamoon ja Norjan rajalle johtavan M18-valtatien varrella. Kunnan asukasluku oli 2 503 henkeä (vuonna 2010).

Asutuskeskukset

Kunnan keskustaajama Mežduretšje sijaitsee 24 km piirikeskuksesta Kuolasta luoteeseen. Kunnan muut asutuskeskukset ovat Minkino ja Mišukovo Kuolanvuonon rannalla sekä läntisempi Kilpjavr.
Isojärvi (Ylöjärvi)

Maantietoa

Järven pituus on 700 metriä, leveys 300 metriä ja sen pinta-ala on 10 hehtaaria. Se sijaitsee Väinänperällä viljeluaukean etelärenalla ja sen itärantaan laskevat Kotavuoren rinteet. Järveen laskee viisi pelto- tai metsäojaa. Sen laskuoja lähtee järven länsirannalta, alittaa aluksi Tampere-Seinäjoki-radan ja laskee 450 metrin jälkeen Vähäjärveen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 106 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Etelärantojen rinteet ovat metsämaata ja pohjoisrinteet peltoa tai niittyä. Luoteisrannat ovat soistuneet ja ovat kaikoin avosuota. Järven pohjoispää on tämän lisäksi ruohottunutta. Järven lähiympäristössä on pari maatilaa ja rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13285. Junarata ohittaa järven lounaispään alle 40 metrin etäisyydeltä. Radan vieressä sijaitsee myös uimaranta, joka ei ole kaupungin ylläpitämä .

Vedenlaatu

Isojärven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1965 ja 2000. Vesi on ruskean väristä, sisältää runsaasti humusta ja hapanta. Talvella 2000 järven päällysvedessä pH oli humusjärvien normaalitasolla, mutta alusvedessä sen arvo oli laskenut. Happamoitumisvaaraa ei kuitenkaan ole. Veden ravinteiden määrä vedessä ei mittausvuosien välillä ole muuttunut merkittävästi. Fosforiravinteiden pitoisuuksien mukaan järvi on lievästi rehevöitynyt, mutta olivat tavella 2000 lähellä rehevien järvien tasoa. Samaa voidaan todeta typpiravinteiden osalta. Järven happitilanne oli tavella 2000 tyydyttävä. Alusveden happi oli talven aikana kulunut lähes loppuun. Tämä vapauttaa pohjan sedimenttien ravinteita takaisin veteen. Esimerkiksi alusveden fosforipitoisuudet olivat talvella 2000 kolminkertaiset päällysveteen verrattuna. Samalla alusveden rautapitoisuus kasvoi ja vesi sameni.

Historiaa

Vuoden 1955 painetussa peruskartassa luoteisranta on selväpiirteisempi ja järvi siitä kohdasta leveämpi kuin nykyisessä kartassa. Vaikuttaa sitlä, että rannat ovat ruohottumassa umpeen ja rantaviiva siirtyy kaakkonpän.
Héctor Babenco

Héctor Eduardo Babenco (7. helmikuuta 1946 Buenos Aires, Argentiina – 13. heinäkuuta 2016 São Paulo, Brasilia) oli argentiinalaissyntyinen elokuvaohjaaja.
Babenco syntyi Buenos Airesissa ja kasvoi Mar del Platassa. Hän vietti vuodet 1964–1968 Euroopassa, mutta päätti vuonna 1969 asettua vakituisesti São Pauloon, Brasiliaan.
Héctor Babencon läpimurtoelokuva oli Pixote – heikomman laki (1981). Myöhempien tunnettujen ohjauksien joukkoon lukeutuvat Hämähäkkinaisen suudelma (1985), Karhiainen (1987), Leikkiä Luojan laitumilla (1991) ja Carandiru (2003). Babenco oli ehdolla Oscar-palkinnon ja Kultaisen palmun saajaksi.
Babenco oli tuomariston jäsen vuoden 1989 Cannesin, vuoden 1998 Venetsian ja vuoden 2001 Berliinin elokuvajuhlilla. Hän toipui 1990-luvulla Non-Hodgkinin lymfoomasta.
Vans

Historia

Vans sai alkunsa Kaliforniassa vuonna 1966, kun veljekset Paul Van Doren ja James Van Doren perustivat The Van Doren Rubber Companyn yhdessä Gordon Leen ja Serge Delian kanssa. Kengät suunnattiin surffareille, skeittareille ja punkkareille.
Vansin alkuperäisen logon suunnitteli 1970-luvulla James Van Dorenin poika Mark Van Doren.
1980-luvulla Vans menetti asiakkaita, kun se alkoi valmistaa jalkapallo- ja pesäpallokenkiä. Yhtiö meni konkurssiin vuonna 1984. McCown DeLeeuw Company osti yhtiön neljä vuotta myöhemmin. Vansista tuli virallinen yhtiö taas vuonna 1991.

Nykyään

Vans on sponsoroinut vuosina 1995–2018 järjestettyä The Vans Warped Touria, joka on punk- ja ska-musiikin sekä extreme-urheilun festivaali.
Ska punk -yhtye The Suicide Machines kirjoitti kappaleen ”The Vans Song”, jossa ylistetään Vans-kenkiä. Myös rap-yhtye The Pack on kirjoittanut Vansista laulun nimeltä ”Vans”.
Nykyään Vans valmistaa kenkien lisäksi myös muun muassa reppuja, paitoja, pipoja, lippalakkeja ja jumppapusseja. Kaikki kenkämallit eivät muistuta skeittikenkiä kuten alun perin.