google/wiki40b huggingface dataset:
Koululääketiede

Koululääketiede tarkoittaa yleisesti hyväksyttyä ja lääketieteen oppilaitoksissa opetettua lääketiedettä, jossa sovelletaan luonnontieteellisiä menetelmiä (luonnonlääkinnän, ihmeparannuksen yms. vastakohtana). Lääketieteestä käyttävät nimitystä koululääketiede etenkin uskomuslääkinnän edustajat. Koululääketiede-termi on suomennos saksankielisestä termistä Schulmedizin, jonka piiriin luetaan se, mitä lääkärikoulussa opetetaan.
Lääketiede perustuu tieteelliseen näyttöön. Se käyttää menetelmiä, joiden teho koetellaan tiettyjen mallien mukaan tehdyillä kokeilla, jotka ovat toistettavissa. Tulosten on oltava luotettavia ja merkittäviä, niin että riittävän suurella osalla tutkimuspotilaista on saavutettavissa hoitovaste. Yksittäistapauksessa tehoavalta vaikuttava menetelmä ei kuulu ”koululääketieteen” piiriin. Oireiden lievittyminen liitetään helposti uskomushoitajan luona käyntiin, vaikka kyseessä olisi ollut esimerkiksi sairauden luonnollinen vaihe. Näennäisesti menestykselliset yksittäistapaukset eivät todista mitään hoitojen toimivuudesta.
Nykylääketieteen keskeisintä suuntausta kutsutaan näyttöön perustuvaksi lääketieteeksi. Näyttöön perustuva lääketiede käsittää kaikki tieteelliseen näyttöön perustuvat hoitomuodot. Hoitomenetelmiä ei siis jaeta esimerkiksi koululääketieteen ja vaihtoehtolääkinnän menetelmiin, vaan ainoana arviointiperusteena on tieteellinen näyttö hoidon tehosta. Tämän mukaisesti myös niin sanotun vaihtoehtolääkinnän hoitomuodot siis yhdentyvät osaksi lääketiedettä, mikäli ne läpäisevät tieteellisessä tutkimuksessa vaadittavat arviointiperusteet.
Nykylääketieteeseen kuuluu osana myös palliatiivinen lääketiede, jossa hoidolla tarkoitetaan potilaan aktiivista kokonaisvaltaista hoitoa silloin, kun sairauden normaalit hoitomenetelmät eivät yksin enää riitä, esimerkiksi parantumattomien syöpäpotilaiden hoidossa. Palliatiivinen lääketiede on esimerkki näyttöön perustuvan lääketieteen hoitomuodoista, jotka eivät perustu ”koululääketieteen” tavoin vain luonnontieteisiin, vaan kokonaisvaltaiseen näkemykseen ihmisen vointiin vaikuttavista monista biologisista, psyykkisistä ja sosiaalisista tekijöistä.
Kiiltolahnakalat

Heimot ja taksonomia

Varhaisimmat kiiltolahnakalojen lahkoon kuuluvista fossiileista on ajoitettu liitukaudelle. Fossiileista tunnettu heimo on muun muassa Turkmenidae, joka muistuttaa nykyisiä kiiltolahnoja. Lisäksi fossiileissa on sukuja ja lajeja, joiden heimosta ei ole varmuutta. Nykyään lahkoon kuuluu seitsemän heimoa ja noin 21 lajia. Heimojen monofyleettisyys ja kuuluminen samaan lahkoon on varmistettu molekyylibiologisin tutkimuksin, tosin muunkaltaisiakin tutkimustuloksia on esitetty, joissa esimerkiksi lankapyrstöt on sijoitettu muihin lahkoihin. Erityisesti epäselvyyttä on ollut kiiltolahnakalojen ylälahkosta. Aiemmin sen katsottiin kuuluvan muun muassa ahvenkalojen kanssa samaan ylälahkoon Percimorpha. mutta nykyään lahko sijoitetaan useimmiten Acanthomorpha-alalahkoon. Eräissä luokituksissa heimo jaetaan kahteen ryhmään Bathysomi ja Taeniosomi. Näistä ensimmäiseen parafyleettiseen ryhmään kuuluvat kiiltolahnat ja purje-evät ja jälkimmäiseen monofyleettiseen ryhmään muut heimot.

Tyypillisiä piirteitä

Kiiltolahnakalat ovat merikaloja. Kooltaan ne vaihtelevat alle kahdesta metristä airokalojen jopa 12 metrin pituuteen. Ruumiinmuodoltaan kalat ovat usein litteitä ja kiekkomaisia tai pitkulaisia. Vatsaevissä ruotoja on 0–17 ja muut evät ovat piikittömät. Suurimmalta osalta lajeista puuttuu uimarakko. Monet lajeista ovat suomuttomia. Jos suomuja on, ne ovat pieniä ja pyöreitä. Monet kiiltolahnakalojen lahkon lajeista ovat värikkäitä. Tyypillinen piirre kaikille lahkon heimoille on yläleuka, jonka lajit voivat työntää ulospäin.
Oulun yliopiston humanistinen tiedekunta

Oulun yliopiston humanistinen tiedekunta on yksi Oulun yliopiston tiedekunnista. Perustutkinto-opiskelijoita tiedekunnassa on 2 111, jatko-opiskelijoita 308 ja henkilökuntaa 154 (2007).
Tiedekunta on erikoistunut saamen kielen ja kulttuurin tutkimukseen. Tätä tehtävää hoitaa tiedekunnassa toimiva Giellagas-instituutti.
Oulun yliopiston filosofiseen tiedekuntaan perustettiin humanistinen osasto vuonna 1965. Varsinaisesti humanistinen tiedekunta perustettiin vasta elokuussa 1972, kun filosofinen tiedekunta jaettiin kahtia: humanistiseksi ja luonnontieteelliseksi tiedekunnaksi. 1960-luvulla humanististen alojen laitokset olivat hajallaan eri puolilla kaupunkia kunnes syksyllä 1970 ne siirrettiin Veljekset Åströmin entisiin tehdasrakennuksiin Myllytulliin ja tilat nimettiin J. V. Snellmanin mukaan Snellmaniaksi. Myllytullista Linnanmaan yliopistoalueelle humanistinen tiedekunta muutti vuonna 1992.
4 Non Blondes

4 Non Blondes oli yhdysvaltalainen rock-yhtye. Se sai kansainvälistä mainetta listaykköshitillään "What's Up" (1993). 
4 Non Blondes -yhtyeen perustivat neljä naista, Linda Perry, Wanda Day, Shaunna Hall ja Christa Hillhouse, joista yksikään ei ollut blondi. Ennen kuin ensimmäinen ja ainoaksi jäänyt albumi Bigger, Better, Faster, More! (1992) levytettiin, Wanda Day korvattiin Dawn Richardsonilla ja Shaunna Hall Roger Rochalla. 
4 Non Blondes hajosi pian sen jälkeen, kun Linda Perry ilmoitti lähtevänsä soolouralle vuonna 1995. Yhtye ehti levyttää toisen albuminsa, mutta sitä ei koskaan julkaistu.
Alfred Radcliffe-Brown

Alfred Radcliffe-Brown (17. tammikuuta 1881 – 24. lokakuuta 1955) oli brittiläinen sosiaaliantropologi. Hän kehitti systemaattisen järjestelmän, jolla kuvasi esiteollisen ajan yhteisöjen sosiaalisia suhteita. Hän oli enemmän teoreetikko kuin havaintojen käsittelijä, ja pyrki saamaan antropologian osaksi luonnontieteitä ja soveltamaan luonnontieteellisiä menetelmiä.
Radcliffe-Brown teki kuitnekin itsekin joitakin kenttätutkimuksia Andamaanien saarilla 1906–1908 ja Australiassa aboriginaalien parissa 1910–1912. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän pysyi eteläisellä pallonpuoliskolla ja toimi Tongan opetustoimen johtajana ja opetti sydneyläisessä oppikoulussa. Vuonna 1921 Radcliffe-Brownista tuli professori Kapkaupungin yliopistoon, ja seuraavana vuonna hän julkaisi teoksen The Andaman Islanders. Vuonna 1926 hän siirtyi Sydneyhyn ja laman uhatessa vuonna 1931 Chicagoon. Vuonna 1937 hän sai uuden viran Oxfordin yliopistosta, josta jäi eläkkeelle vuonna 1946.
Manessen käsikirjoitus

Manessen käsikirjoitus eli Codex Manesse eli Manesse-Handschrift on 140 runoilijan minnelauluja sisältävä teos, joka syntyi Zürichissä 1300-luvun alkupuolella ja on lyriikanlajin laajin ja upein muistomerkki. Se sijaitsee Heidelbergin yliopiston kirjastossa.
LS-Liikennelinjat

LS-Liikennelinjat Oy on turkulainen liikennöitsijä, joka ajaa Turun kaupungin joukkoliikennetoimiston tilaamaa sopimusliikennettä. LS-Liikennelinjoilla ei kuitenkaan ole omaa kalustoa, vaan sen liikennettä hoitavat Turun Citybus Oy, Jalobus Oy, Linjaliikenne Muurinen Oy ja Linjaliikenne V. Nyholm Oy.
LS-Liikennelinjat hoitaa Turussa linjojen 18, 21, 21A, 21B, 22, 22A, 22B, 22M, 22X, 23, 23A, 23B, 31, 32, 32A, 34, 42, 67, 77, 78, 80, 82, 83, 88, 92, 93, 99, 100 ja 101 liikenteen.
Kielce

Historia

Ennen toista maailmansotaa kolmannes Kielcen asukkaista oli juutalaisia. Paikalliset gheton asukkaat tuhottiin elokuussa 1942 ja loput lähetettiin Treblinkaan. Vielä sodan jälkeenkin kaupungissa tapahtui 4. heinäkuuta 1946 pogromi, jossa tapettiin 35 ihmistä. Suuri osa puolanjuutalaisista pakeni sen vuoksi maasta.

Lelumuseo

Muzeum Zabawek on Puolan suurin leikkikalu- ja pelimuseo. Se sijaitsee torin laidalla kaupungin keskustassa.
Kinaldiini

Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa kinaldiini on väritöntä tai kellertävää nestettä. Yhdiste liukenee vain hyvin niukasti veteen ja paremmin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, asetoniin, dietyylieetteriin ja kloroformiin. Yhdisteen metyyliryhmä on aktivoitunut siten, että se voi reagoida kondensaatiolla aldehydien tai ketonien kanssa. Yhdisteen klooraus etikkahappoliuoksessa fosforipentoksidin läsnä ollessa johtaa 2-(trikloorimetyyli)kinoliiniin.

Valmistus ja käyttö

Kinaldiinia esiintyy pieniä määriä kivihiilitervassa, josta sitä voidaan eristää ja puhdistaa. Yhdistettä valmistetaan myös synteettisesti ja käytettyjä menetelmiä ovat asetonin ja o-aminobentsaldehydin välinen kondensaatio emäksisissä olosuhteissa tai asetaldehydin tai krotonaldehydin kuumennus aniliinin kanssa suolahappo- tai rikkihappopitoisessa liuoksessa. Tuote voidaan puhdistaa muodostamalla siitä kompleksi sinkkikloridin kanssa ja tämä kompleksi saostuu emäksisistä liuoksista.
Kinaldiinia käytetään muiden orgaanisten yhdisteiden kuten väriaineiden ja lääkkeiden synteeseissä. Yhdisteestä valmistetaan muun muassa syaniinivärejä kuten pinasyanolia ja kinoftaliinivärejä kuten kinoliinikeltaista ja kinaldiinipunaista. Kinaldiinia voidaan käyttää sen sulfaattisuolana kalojen nukuttamiseen ja tainnuttamiseen. Sitä käytetään muun muassa trooppisten kalojen keräämiseen.
Eric Linklater

Eric Robert Russell Linklater (8. maaliskuuta 1899 Penarth, Wales – 7. marraskuuta 1974 Orkneysaaret) oli brittiläinen kirjailija. Vaikka hän syntyikin Walesissa, hän asui suuren osan lapsuudestaan Skotlannin Orkneysaarilla ja kouluttautui Aberdeenin yliopistossa. Sukunimi Linklater on vanhaa orkneylaista perua. Hänen äitinsä isä oli ruotsalaissyntyinen merikapteeni.
Eric Linklater luki yliopistossa aluksi lääketiedettä, mutta palveltuaan ensimmäisessä maailmansodassa tarkka-ampujana hän vaihtoi pääaineekseen Englannin kirjallisuuden. Hän halusi siirtyä päätoimiseksi kirjailijaksi ja päätyi toimittajaksi. 1930-luvulla hän pyrki myös politiikkaan. Hän oli 1933 East Fifen vaalipiirin täytevaalissa Skotlannin kansallispuolueen ehdokkaana, muttei tullut valituksi. Ericin 1942 syntynyt poika Magnus Linklater oli The Scotsman -lehden toimittajana, tytär Kristin on näyttelijä.
Kaikkiaan Linklater kirjoitti urallaan yli kaksikymmentä romaania, ja lisäksi hän on julkaissut runoutta. Juan Kiinassa ja Juan Amerikassa ilmestyivät 1930-luvulla.
Vuonna 1945 Linklaterille myönnettiin Carnegie-mitali hänen edellisvuonna ilmestyneestä lastenkirjastaan Kuussa tuulee (engl. The Wind of the Moon). Kirja kertoo sota-ajasta ja sisaruksista Dinah ja Dorinda, jotka etsivät sotaan lähtenyttä isäänsä apunaan Kultapuuma ja Hopeahaukka. Teokseen liittyy paljon mystiikkaa ja symboliikkaa.
Kukkolankoski

Kukkolankoski (ruots. Kukkolaforsen) on Tornionjoen kuuluisin ja Suomen suurin valjastamaton koski, joka sijaitsee Torniossa, Kukkolan kylässä, noin 14 kilometriä Tornion keskustasta pohjoiseen. Koski on 3 500 metriä pitkä ja kosken putouskorkeus on jopa 13,8 metriä. Kukkolankosken kalakenttä on luokiteltu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Kylän tärkeä elinkeino ennen aikaan oli kalastus. On arveltu, että siian lippoaminen on aloitettu jo 1200-luvulla, kun kosken rantoja alettiin asuttaa. Kalastusoikeudet oli jaettu ja jaetaan edelleen maanomistuksen perusteella taloittain. Kukkolassa kehittyi oma siian pyyntitekniikka, ns. lippoaminen. 
Kesä on siian lippouksen aikaa ja pyyntöoikeudet omistavat talot jakavat siikasaaliin joka ilta. Siiasta valmistettu varrassiika on Kukkolankosken oma herkku. Kosken rannalla olevissa aitoissa voi seurata käsitöiden valmistusta ja korkeatasoista hopean taontaa. Syksy on pyhitetty koskella nahkiaisen pyynnille. Kun illat pimenevät, nahkiaiset ilmestyvät koskeen. Niitä pyydetään merroilla kivien välistä. Talvella koskesta pyydetään madetta eli matikkaa. Talviöinä, kun koski höyryää kylmyydessä, mateet alkavat liikkua. Niitäkin pyydetään merroilla. Kun matikan pyynti päättyy huhtikuun puolessa välissä, koskelle tulee rauhallinen kevätkausi. Sitä kestää toukokuun loppupuolelle, jolloin siian lippoaminen aloitetaan jälleen.
Kosken Suomen puoleisella rannalla on kuvanveistäjä Ensio Seppäsen veistämä Lauttamies-patsas, joka paljastettiin vuonna 1961.
Astraterra

Astraterra on Miska Fredmanin vuonna 2014 Ironspine-kustantamon kautta julkaisema roolipeli. Nuoremmille pelaajille suunnattu roolipeli rahoitettiin joukkorahoituksella
Astraterran maailma koostuu avaruudessa leijuvista saarista ja mantereista. Sen eri taivaankappaleet ovat täynnä omituisia otuksia ja hirviöitä, taikutta ja ihmeitä, mutta myös höyryvoimaa ja aurinkopurjelaivoja. Maailmassa sijaitsevia teleportteja voi käyttää aarteiden etsintään.

Historia

Astraterra on suunnattu erityisesti nuoremmille pelaajille. Pelin pääsuunnittelija Fredman suunnitteli pelin yhdessä lastensa kanssa. Pelin suunnittelu lähti käyntiin, kun Fredman ei löytänyt sellaista lapsille sopivaa peliä, jota olisi halunnut omien lastensa kanssa pelata. Lopputuloksena syntyi seikkailullinen peli, joka soveltuu kaikille yli 7-vuotiaille. 
Astraterra oli Ironspinen ensimmäinen joukkorahoituksella rahoitettu peli. Sille kerättiin indiegogo-kampanjalla yli 7 000 euroa rahoitusta. Pelin ensimmäinen 500 kirjan painos on myyty loppuun. Pelin toinen ja päivitetty laitos keräsi joukkorahoituksessa yli 8 000 euroa. Suurin ero aikaisempaan laitokseen on pelin jakaminen kahteen erilliseen sääntökirjaan, eli pelaajille tarkoitettuun Löytöretkeiiljän oppaaseen ja pelinjohtajille tarkoitettuun Kertojan käsikirjaan.
Astraterran edistymistä saattoi seurata kehitysblogista.

Vastaanotto

Spiegel Online kehui pelin kuvitusta fantastiseksi ja kiitteli pelin tapaa ottaa lapset huomioon ja tarjota heille mahdollisuuksia luovuuden käyttämiseen.
Juho Reijonen

Juho Heikki Reijonen (27. huhtikuuta 1855 Nurmes – 10. huhtikuuta 1924 Valkjärvi) oli suomalainen kirjailija ja pappi.

Henkilötietoja

Reijosen vanhemmat olivat maakauppias Henrik Vilhelm Reijonen ja Anna Kristiina Pääkkönen ja puoliso vuodesta 1883 Hilma Johanna Taskinen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1872 ja hänet vihittiin papiksi 1881. Reijonen toimi apulaispappina Kivennavalla, Hiitolassa ja Jyväskylän maalaiskunnassa. Vuonna 1891 hänet valittiin Virolahden kappalaiseksi, Valkjärven kirkkoherra hän oli 1908–24. Hän työskenteli myös Säkkijärven Sanomat -lehden toimittajana 1905-1907.

Kirjallinen tuotanto

Reijosen kirjallinen tyyli oli romantiikan ja realismin väliltä.
Fess Parker

Fess Elisha Parker (16. elokuuta 1924 – 18. maaliskuuta 2010) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi Disney-roolistaan Davy Crockettina. Hänellä oli nimirooli myös televisiosarjassa Daniel Boone (1964–1970).
Teksasissa syntynyt Parker opiskeli Teksasin ja Etelä-Kalifornian yliopistoilla. Hän voitti Golden Boot -palkinnon ja oli lisäksi ehdolla Emmyn saajaksi. Hänet nimitettiin vuonna 1991 Disney-legendaksi.
Parker omisti viinitilan Kaliforniassa.
A129

A129 on Värtsilän ja Pietarin välinen maantie. Tie yhtyy tiehen A122:n Pietarin pohjoispuolella. Sen kokonaispituus 325 km. Sortavalan ja Käkisalmen välinen osuus on 135 km ja Käkisalmi-Pietari 140 km. Tie ylittää Vuoksen Kiviniemen sillan kautta. Sortavalan ja Käkisalmen välillä tie seurailee Laatokan länsirantaa, jossa sen on hyvin mutkainen ja mäkinen, siinä on paljon jyrkkiä mutkia, laskuja ja nousuja. Maisemallisesti hyvin arvokas tieosuus. Tie ylittää Karjalan Tasavallan ja Leningradin alueen välisen rajan Hiitolan lähistöllä.Tietä on peruskorjattu, oikaistu ja rakennettu uusia eritasoliittymiä Hiitolan kohdalla vuonna 2014.
Pinnallinen pakaralihas

Pinnallinen pakaralihas (lat. musculus gluteus superficialis) on kotieläimillä oleva takaraajan lihas, joka hevosella ja lihansyöjillä löytyy erillisenä lihaksena. Muilla kotieläimillä pinnallinen pakaralihas yhdistyy kaksipäiseen reisilihakseen muodostaen musculus gluteobiceps lihaksen.

Kiinnittyminen

Pinnallinen pakaralihas lähtee lonkkaluun suoliluusta ja ristinikamien muodostamasta ristiluusta. Lihas päättyy reisiluuhun.

Toiminta

Lihansyöjillä lihas osallistuu lonkkanivelen ojennukseen ja takaraajan loitontamiseen. Hevosilla lihas puolestaan koukistaa lonkkaniveltä.
Fish River Canyon

Fish River Canyon on luonnonsuojelualue Namibiassa. Kanjonin lisäksi suojelualueeseen sisältyy Ai-Aisin kuumat lähteet ja Hunsuín vuoret.
Kanjoni on 650 km pitkä ja syvimmillään 550 metriä syvä. Fish River -kanjoni on mittaustavasta riippuen maailman toiseksi suurin kanjoni (Yhdysvaltojen Grand Canyonin jälkeen). Sen pohjalla kulkee joenuoma, jossa virtaa vettä vain sadekaudella. Kanjoni on syntynyt osittain veden uurtamana, osittain maankuoren liikkeiden takia.
Rasmus Nalle

Rasmus Nalle (Rasmus Klump) on tanskalaisten Carla ja Vilhelm Hansenin vuonna 1951 luoma sarjakuva. Sarja on käännetty useille kielille ja monissa se on nimetty uudelleen Petziksi. Lapsille tarkoitetun sarjakuvan päähenkilöitä ovat Rasmus Nallen lisäksi hänen ystävänsä Pingo (pingviini), Pelle (pelikaani), piippua polttava Kalle (Skæg, mursu) ja Kille ja Kaija (Pilskaden, kilpikonna ja papukaija). Monessa sarjassa Kille ja Kaija esittävät omaa näytelmäänsä samaan tapaan kuin Pelle Pelottoman Pikku apulainen.
Sarjakuva ilmestyi aluksi sanomalehdissä. Ensimmäinen albumi vuonna 1952 oli nimeltään "Rasmus Nalle rakentaa laivan". Laivan nimeksi tulee Mary ja Rasmus Nalle ystävineen purjehtii sillä moniin seikkailuihin. Mieluisin paikka heille on kuitenkin koti, jossa he saavat paljon äidin paistamia pannukakkuja.
Choluteca (departementti)

Choluteca on Hondurasin kahdeksastatoista departementista eteläisin. Se sijaitsee Tyynen valtameren Fonsecanlahden rannalla ja rajoittuu idässä Nicaraguaan. Departementin pinta-ala on 4 211 km² ja asukasluku noin 395 000 (2004). Alue jakautuu 16 kuntaan ja pääkaupungin nimi on myös Choluteca, joka on vielä samannimisen joen rannalla. Departementti on perustettu vuonna 1825 ja siitä on erotettu El Salvadoriin rajoittuva länsiosa Vallen departementiksi vuonna 1893.
Paikannimen Cholutecan arvellaan tulevan siitä, että sinne on aikoinaan muuttanut cholotega eli choroteca-kansaa tolteekkien imperiumista. Espanjalaiset valloittajat saapuivat alueelle jo 1500-luvun alkupuolella ja liittivät sen Guatemalan provinssiin. Alueella on metsänsuojeluohjelma, ja mahdollisuuksia ekoturismille pidetään suotuisina. Panamericana-valtatie kulkee Cholutecan kautta.
Luhankjärvi

Maantietoa

Järven pinta-ala on 44 hehtaaria, se on 1,8 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähi-alueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 78,3 metriä mpy.
Monikko (tietorakenne)

Monikko (eng. Tuple) on järjestetty vakio tietorakenne, joka pitää sisältää mielivaltaisen määrän data-elementtejä. Tämän voi ajatella valmiina listana objekteja; monikko on itse lista mutta sen sisältämät objektit ovat itsenäisiä ja koska lista on valmis, sitä ei ole mielekestä enää jatkaa.

Yleisiä ominaisuuksia

Monikko vastaa pitkälti yksiulotteista taulukkoa, mutta sen rakennetta ei voi luonnin jälkeen enää muuttaa. Tämä esto on kuitenkin vain "matala", sillä arvoja itse voi käsitellä edelleen vapaasti. Monikon jokainen elementti saa olla eri datatyyppiä, ja monikon määritelmään tarvitaan mahdollisuus tähän. (muuten kyseessä olisi vakioksi merkitty taulukko tai lista.) Koska monikko on listattu, sen sisältäessä dataa voidaan löytää ensimmäinen, viimeinen ja mahdollisesti myös "väli" -elementit. Elementtien järjestys ei koskaan muutu.

Käyttö

Monikko on turvallinen yleiskapseli datalle. Koska se on vakio, sitä voidaan käyttää kirjoitussuojattuna listauksena, mutta toisaalta myös se on vakiona sallittu arvo hajautustaulukkoon.
Mangrove

Mangrove tai mangrovesuo on puiden ja pensaiden muodostamaa tiheää kasvillisuutta, jota kasvaa trooppislla tai subrooppisilla runsassateisilla alueilla merenrannikoilla ja jokisuistoissa. Tavallisesti sitä esiintyy rannoilla matalassa vedessä ja vuorovesien vaihteluvyöhykkeellä, kuitenkin suojassa voimakkaimmilta aalloilta. Kasvualustana on hiekka tai lieju, jota kasvillisuus sitoo tehokkaasti. Mangroven katsotaan yleensä muodostavan oman biominsa.

Kasvillisuus

Varsinaisia mangrovelajeja katsotaan olevan 54 yhteensä 20 eri suvussa. Niitä esiintyy lähes yksinomaan mangrovemetsissä. Merkittävin heimo on mangrovepuukasvit (Rhizophoraceae), jonka suvuista punamangrovet eli mangrovepuut (Rhizophora) käsittää kahdeksan ja muut suvut yhdeksän mangrovelajia. Muita merkittäviä mangroveheimoja ovat Avicenniaceae (9 lajia) ja Sonneratiaceae (5 lajia).
Mangrovekasvit jaetaan yleensä kahteen ryhmään: yksinomaisiin mangrovekasveihin ja niihin liittyviin magrevelajeihin. Yksinomaiset mangrovekasvit kasvavat vain mangroveympäistössä ja niiden kasvualue ei ulotu maalla kasvaviin kasviyhteisöihin. Ne ovat sopeutuneet suolaveteen, vesiympäristöön ja vähähappisiin oloihin.
Mangrovekasveilla on kolmenlaisia juuria. Pönkkäjuuria jotka antavat puulle tukea epävakaalla kasvualustallaan. Lieju on lähes hapetonta, joten lisäksi puut kasvattavat erityisiä hengitysjuuria hapen saamiseksi. Niillä on niiden lisäksi juuria jotka kasvavat mudan sisään ja sieltä ulos vaakatasossa. Siemenet itävät usein vielä ollessaan kiinni emokasvissa, minkä jälkeen ne putoavat ja kaivautuvat terävän juurensa avulla tukevasti kasvualustaan. Ne myös poistavat meriveden sisältämää suolaa ”hikoilemalla” sitä lehdissä olevien rauhasien kautta. Osa kasveista poistaa ylimääräisen suolan siirämällä sen lehtiin jotka se sitten pudottaa tai varastoi suolan kuoreensa.

Eläimet ja muut eliöt

Mangrovealueilla tavataan eläimiä joita ei muulla ole koska ne ovat pitkälle erikoistuneet tähän ympäristöön. Siellä on muun muassa hyönteisiä, matelijoita, sammakkoeläimiä, lintuja ja nisäkkäitä sekä kaloja. Joiden lisäksi siellä tavataan muita eliöitä kuten: bakteereja, sieniä, makroleviä ja selkärangattomia.

Mangroven esiintyminen

Mangrovea esiintyy trooppislla tai subrooppisilla alueilla. Ne ovat tyypillisesti rannikoiden ja suolaisen veden välissä paikoissa joihin kertyy mutaa ja sedimenttejä. Mangrovepuiden juuret estävät vuoroveden mukanaan tuomaa hienoa ainesta palaamasta merelle ja mangrovealue laajentuu sen vuoksi. Paikoikoin alue saattaa laajentua merelle päin 30 metriä vuodessa. Sitomalla liejua mangrovekasvillisuus suojaa rannikoita eroosiolta ja jopa tsunameilta.
Merkittävimpiä mangroven esiintymisalueita ovat Kaakkois-Aasia, Uusi-Guinea, Intia, Afrikan lounaisrannikko Senegalista Angolaan ja itärannikko Etelä-Afrikasta Keniaan, Madagaskar, Väli-Amerikka ja Brasilia.
UNEP:n vuonna 2010 julkaiseman raportin mukaan mangrovemetsät tuhoutuvat neljä kertaa muita metsiä nopeammin.
Petri Himmeä

Petri Himmeä on lohjalainen tubettaja, joka tunnetaan YouTubessa vloggaajana Himzvlogz sekä pelivideoiden tekijänä nimellä NESRetku, jonka inspiraationa on toiminut yhdysvaltalaisen James Rolfen luoma The Angry Video Game Nerd. Himmeällä on reilut 15 000 tilaajaa Himzvlogz-kanavalla ja reilut 30 000 tilaajaa NESRetku-kanavalla YouTubessa ja myös Twitterissä häntä seuraa yli 7000 ihmistä. Pääasiassa Himmeä tekee töitä roska-auton kuljettajana, mutta tuloja hän hankkii myös videoiden teolla. Himmeä on myös keränyt YouTubessa suosiota lyhytikäiseksi jääneellä sarjalla Taistelu-Jaska, jotka ovat kohtauksia He-Man-animaatiosarjasta korvattuna Himmeän tekemällä parodisella dubbauksella.
Orkneysaaret

Väestö

Suurin osa Orkneysaarten asukkaista asuu joko pääkaupungissa Kirkwallissa tai Stromnessissa. Kolmanneksi suurin asutuskeskus on St Margaret’s Hope South Ronaldsayn saarella.

Nähtävyydet

Suurimmalla saarella sijaitsee joukko kuuluisia neoliittisia arkeologisia kohteita: hautakammio, kaksi seremoniallista kiviympyrää ja Skara Braen kylä. Näiden lisäksi saarella on joukko ilmeisiä hautakumpuja ja kivikautisia asuinpaikkoja, joita ei ole vielä tutkittu. Löydöistä on saatu paljon tietoa elämästä esihistoriallisena aikana tällä kaukaisella saarella. Yhdessä ne muodostavat Unescon maailmanperintökohteen. Orkneysaaret tunnetaan myös viikinkiajan jäljistä.