Saunalahti Group

Historia

Saunalahti koottiin laajasti erilaisista internet-operaattoreista. Runkona oli vuonna 1996 perustettu Nettilinja. Siihen yhdistettiin Jaakko Rytsölän ja Antti Rytsölän omistama DLC Data Link Connections sekä Scifi Communications keväällä 1998. Melkein heti seuraavaksi Nettilinja osti yritysasiakkaisiin erikoistuneen ClariNET Oy:n. Saman vuoden kesällä Nettilinjan nimeksi muutettiin Saunalahden Serveri. Tämän jälkeen yritykseen yhdistettiin seitsemän operaattoria: Atlas Internet, Dystopia, Icenet, Netlife, Nettihansa ja WW NET Finland. Kesällä 1999 Saunalahden Serveri osti Netti Finlandin ja Turun Puhelin sai kymmenen prosenttia yrityksen osakkeista, minkä se myöhemmin kasvatti 20 prosenttiin. Samana vuonna Saunalahden Serveri osti vielä Internet Connections Finlandin ja Q-Netin.
Saunalahti-nimellä ei ole mitään tekemistä Saunalahti-nimisen paikan kanssa. Nimi keksittiin mainostoimistossa. Sen tarkoitus oli tarjota uudenlaisesta asiasta turvallinen mielikuva, sauna veden äärellä.
Helmikuussa 2000 Saunalahden Serveri muutti nimensä Saunalahdeksi. Huhtikuussa 2000 yritys listautui Helsingin Pörssiin IT-kuplan hengessä. Samalla se avasi ensimmäisen Jippii! -portaalin Suomen ulkopuolelle Norjaan. Samana vuonna yritys muutti nimensä Jippii Groupiksi. Nimi muutettiin, koska suomalainen Saunalahti-nimi ei sopinut kansainvälistyvälle konsernille.
Saksaan tehtyjen investointien kulujen seuranta ja integrointi muuhun toimintaan epäonnistui täysin. Yritys osti muun muassa saksalaisen Gigabell -yhtiön konkurssipesältä. Kaupan seurauksena Jippii Group ajautui lähes itse konkurssiin. Yrityksen Saksan liiketoiminnasta luovuttiin loppuvuodesta 2001.
Vuonna 2003 yrityksen nimi muutettiin jälleen Saunalahdeksi, nyt nimelle Saunalahti Group Oyj. Heinäkuussa 2004 myytiin yrityksen Jippii -verkkoportaali brittiläiselle Itouch -yhtiölle. Lopulta suomalainen pörssiyhtiö Elisa osti yrityksen vuonna 2005.
Saunalahti Group Oyj:sta tehtiin Elisan tytäryritys, ja se keskittyi tarjoamaan palveluita kuluttaja-asiakkaille. Vuonna 2009 Elisa ilmoitti, että se tekee Saunalahdesta kuluttajatuotteiden pääbrändin.

Oikeudenkäynti

Keväällä 2001 yhtiö antoi positiivisia pörssitiedotteita tulevaisuuden näkymistään. Kuitenkin loppukesästä sijoittajille ilmeni yhtiön vaikea tilanne ja pörssikurssi romahti murto-osaan vuoden alkuun verrattuna. Samalla heräsi epäilyjä, että yritysjohto tiesi jo vuoden alussa yrityksen kehnosta taloustilanteesta. Saataviaan oli perimässä mm. Turkulainen Netello Systems ja oikeudenkäynti oli tuolloin jo käynnissä.  
Toukokuussa 2006 Jippiin entistä johtoa vastaan nostettiin syytteitä useista raskaista pörssirikoksista. Jippiille vaadittiin myös yhteisösakkoa.  Käräjäoikeus hylkäsi kaikki syytteet lokakuussa 2007, mutta syyttäjä valitti tuomiosta hovioikeuteen.
Jippiitä ja syytettyjä puolustaneet asianajajat esittivät käräjäoikeudelle 4,4 miljoonan euron laskun töistään. Kai Kotiranta (Borenius & Kemppinen) laskutti 621 000 € Jippiin hallituksen jäsenen puolustamisesta. Mika Taberman (Juridia) laskutti 585 000 €. Valtakunnansyyttäjä teki perusteettomista palkkioista kantelun Asianajajaliittoon. Käräjäoikeuden päätöksen mukaan valtio korvaa vaatimuksista yhteensä 1,2 miljoonaa euroa.
Toukokuussa 2009 Helsingin hovioikeus tuomitsi Jippiin entisen toimitusjohtajan Harri Johannesdahlin ja hallituksen entisen puheenjohtajan Ilpo Kuokkasen liiketoimintakieltoon ja ehdottomaan vankeuteen kirjanpito- ja tiedottamisrikoksista, sekä toisen myös törkeästä sisäpiiritiedon väärinkäyttämisestä. Sen lisäksi hovioikeus langetti muille entisille Jippiin avainhenkilöille lukuisia ehdollisia vankeustuomioita, sakkorangaistuksia sekä liiketoimintakieltoja. Myös päävastuullinen tilintarkastaja sai ehdollisen vankeustuomion avunannosta kirjanpitorikokseen. Elisan maksettavaksi lankesi 200 000 euron yhteisösakko ja sisäpiirintiedon väärinkäytöstä tuomitut määrättiin menettämään valtiolle rikoksen tuottama taloudellinen hyöty, yhteensä noin 770 000 euroa. Korkein oikeus hylkäsi lähes kaikki juttuun liittyvät valitusluvat.
Huhtikuussa 2010 Kuokkanen kanteli Korkeimmalle oikeudelle hovioikeuden tuomarin esteellisyydestä, ja oikeus määräsi vankeustuomiot keskeytettäviksi kesäkuussa 2010. Marraskuussa 2010 oikeus poisti aikaisemman tuomion ja palautti asian käsittelyyn Helsingin hovioikeuteen koska Korkeimman oikeuden mielestä hovioikeudenneuvos Riitta Rajala oli ollut asian käsittelyssä esteellinen. Joulukuussa 2012 hovioikeus päätyi samalle kannalle kuin käräjäoikeus vuonna 2007, ja hylkäsi kaikki jutussa esitetyt rikossyytteet yksimielisellä päätöksellä. Hovioikeus kritisoi päätöksessään avoimesti syyttäjän toiminnan objektiivisuutta ja oikeudenmukaisuutta. Korkein oikeus ei myöntänyt valituslupaa, joten hovioikeuden ratkaisu jäi voimaan.