Raqqa

Historia

Roomalaisen kirjailija Plinius vanhemman mukaan Raqqan perusti Aleksanteri Suuri, mutta on todennäköisempää että sen oikea perustaja on myöhemmin vaikuttanut Seleukidien valtakunnan perustanut Seleukos I Nikator. Ensimmäinen asutuskeskus paikalla rakennettiin Tal Bian kukkulalle hieman nykyisestä kaupungista itään ja se tuli tunnetuksi nimellä Callinicum seleukidihallitsija Seleukos II Kallinikoksen mukaan, joka laajensi kaupunkia vuosina 244-42 eaa.
Muslimit valloittivat kaupungin vuonna 639-40 jaa. Nykyisen soita tarkoittavan nimensä kaupunki sai umaijadikalifi Hisham ibn Abd al-Malikilta, joka rakennutti Raqqaan kaksi palatsia. Vuonna 771 abbasidikalifi Abu al-Mansur teki kaupungista valtakunnan toisen pääkaupungin Bagdadin ohella ja vuonna 772 al-Mansur rakennutti Bagdadin kaupunkisuunnitelman mukaisesti Raqqan kaupungin viereen Rafiqah-nimellä tunnetun varuskuntakaupungin, jota suojaamaan rakennettiin kaupunginmuuri. Muuria vahvistivat yhteensä sata 35 metrin välein rakennettua tornia. Samoihin aikoihin rakennutettiin myös Raqqan moskeija, jonka historiallisista osista nykyisin jäljellä ovat vain sen minareetti, sekä Nur al-Dinin valtakaudella vuosina 1165-66 rakennettu pylväikkö. Abbasidihallitsija Harun al-Rašid teki myös kaupungissa merkittäviä rakennushankkeita ja piti sitä tukikohtanaan vuosina 796–808. Raqqan abbasidien aikainen vanhakaupunki on ollut vuodesta 1996 Syyrian aielistalla ehdokkaaksi Unescon maailmanperintöluetteloon. Raqqa säilytti roolinsa merkittävänä alueellisena keskuksena abbasideja seuranneiden zangidien ja aijubidien valtakausilla, mutta se raunioitui mongolien hyökkäyksessä vuonna 1258.
Raqqa pysyi raunioina Mamelukkien valtakaudella ja se asutettiin uudelleen vasta Osmanien kukistettua Mamelukit vuonna 1517. Raqqa oli Osmanien alaisuudessa nimellinen maakuntakeskus, mutta se ei kasvanut entisiin mittoihinsa. Maakuntakeskus siirrettiin Urfaan turkmeeni- ja kurdiheimojen tekemien hävitysretkien seurauksena ja Raqqa jäi jälleen ilman asukkaita. Sen asuttivat uudelleen tšerkessit 1800-luvun loppupuolella ja seuraavan vuosisadan puolivälissä kaupungissa oli noin 5 000 asukasta. Raqqa toipui varsinaisesti vasta 1960-luvulla, jolloin siitä tuli al-Raqqan maakunnan keskus ja noin 40 kilometriä Raqqasta Eufratjoen ylävirtaan rakennettiin Tabqan pato. Vuonna 2004 Raqqa oli Syyrian kuudenneksi suurin kaupunki. Alue tunnettiin Syyrian leipäkorina, mutta muutama vuosi ennen vuonna 2011 syttynyttä Syyrian sisällissotaa alueelle iski kuivuus, joka teki osan maasta viljelykelvottomaksi ja ajoi paikallisia muuttamaan maan muihin kaupunkeihin. Damaskuksen hallinnon katsottiin myös laiminlyöneen syrjäseutuina pidettyjen Syyrian itäisten alueiden taloudellista kehitystä. Kaupungissa järjestettiin joitakin Bašar al-Assadin vastaisia mielenosoituksia, mutta al-Assadin kannattajat järjestivät omia suurempia vastamielenosoituksiaan.

Syyrian sisällissota

Syyrian sisällissodan aikana vuosina 2012 ja 2013 hallituksen joukot menettivät ensin hallintansa suuressa osassa al-Raqqan maakuntaa ja maaliskuussa 2013 al-Nusran rintaman ja Ahrar al-Shamin taistelijat hyökkäsivät itse kaupunkiin. 4. maaliskuuta 2013 kaupungista tuli ensimmäinen kapinallisten käsiin päätynyt maakunnallinen keskus. Kapinallisten joukossa oli myös Isis-järjestön taistelijoita, jotka ottivat kaupungin kokonaan haltuunsa vuoden 2014 alussa. Sekä Syyrian asevoimat, Yhdysvaltojen johtama liittouma että Venäjä ovat sittemmin kohdistanet ilmaiskuja kaupunkiin tai sen lähistölle. Raqqaa pidettiin pitkään järjestön epävirallisena pääkaupunkina, mutta vuoden 2017 alkupuolella Isis on siirtänyt virkailijoitaan Mayadinin kaupunkiin Dayr al-Zawrin maakuntaan.
Yhdysvaltain tukemat Syyrian demokraattiset voimat hyökkäsivät kohti Raqqaa marraskuussa 2016. Syyrian demokraattisten voimien saavuttivat itse kaupungin kesällä 2017, josta lähtien kaupunki oli piiritettynä. Kesäkuussa 2017 Yhdysvaltojen johtaman koalition mukaan kaupungissa oli 3 000–4 000 Isis-järjestön taistelijaa. 17. lokakuuta uutisoitiin Syyrian demokraattisten voimien vallanneen koko kaupungin. SOHR::n mukaan taistelun loppua edeltäneen viiden kuukauden aikana kuoli yhteensä 3 250 henkilöä ja Raqqa is Being Slaughtered Silently-järjestön mukaan 1 873 siviiliä oli saanut surmansa. Monet aktivistit ovat syyttäneet Yhdysvaltojen ilmaiskuja siviiliuhrien aiheuttajana.

Väestö

Vuden 2004 väestönlaskennan mukaan Raqqassa oli 220 488 asukasta. Kaupungin asukkaiden valtaosa on sunnalaisia arabeja. Pieniin vähemmistöihin kuuluvat kristityt, jotka muodostivat ennen sisällissotaa noin 1 % kaupungin asukkaista.
Syyrian sisällissodan takia taistelujen ja ilmaiskujen tieltä on paennut 160 000 kaupungin asukasta. YK:n arvion mukaan Isis-järjestön hallitsemalla piiritetyllä alueella on noin 50 000–100 000 asukasta. Kaupungin kristittyjä asukkaita uhattiin kuolemantuomiolla, elleivät he käänny islaminuskoon tai alistu noudattamaan ääri-islamistien julistamia säädöksiä.