google/wiki40b huggingface dataset:
Hugo Linna

Hugo Immanuel Linna (ent. Castrén, 14. syyskuuta 1873 Hyrynsalmi – 4. helmikuuta 1921 Kajaani) oli suomalainen agronomi, maamieskoulun johtaja ja nuorsuomalaisen puolueen kansanedustaja.
Linnan vanhemmat olivat Hyrynsalmen ja Pielaveden kirkkoherra Jonas Christian Castrén (1828–1903) ja Wilhelmina Ingeborg Qvickström. Hän pääsi ylioppilaaksi Kuopion lyseosta 1892 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi vuonna 1900. Hän valmistui agronomiksi 1902.
Linna oli Pohjois-Savon kansanopiston agronomiopettajana 1902–1904, Kuopion maanviljelysseuran maanviljelyskonsulenttina 1902–1907, Kajaanin maanviljelysseuran sihteerinä ja konsulenttina 1907–1919 sekä Seppälän maamies- ja karjakkokoulun johtajana ja tilanhoitajana Kajaanissa 1919–1921. Linna toimi myös Kansallis-Osake-Pankin Kajaanin konttorin toisena johtajana ja Kajaanin meijeri- ja myllyosuuskunnan esimiehenä.
Linna oli kansanedustajana 1917–1919 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän oli eduskunnan elintarveasiainvaliokunnan puheenjohtajana 1917. Hän oli myös Osuusliike Maakunnan hallituksen puheenjohtajana. 
Hugo Linna oli naimisissa vuodesta 1909 Anni Hoffströmin kanssa.
Uskonnollinen eristäminen

Uskonnollinen eristäminen tarkoittaa uskonnon perusteella tapahtuvaa ihmisten erottelua. Termiä käytetään kuvaamaan paitsi sosiaalista ilmiötä, myös lain perusteella tapahtuvaa erottelua.

Bosnia ja Hertsegovina

The Guardian-lehden toimittajan Jonathan Steelen mukaan Bosnia ja Hertsegovina on "riipuvainen, tukahdutettu ja apartheidistinen hallinto". Steelen näkemyksen mukaan YK:n hallinto Bosniassa luo "riipuvaisuuden, tukahduttaa siviiliyhteiskunnan ja aikaansaa selvästi näkyvää taloudellista aparthaidia".

Iran

Iranin virallinen uskonto on Islam, jonka johtajana toimii Ajatollah. Iran asettaa ei-Muslimit monoteistit Dhimmin asemaan. Yhdysvaltain ulkoministeriö on raportoinut Iranissa tapahtuvasta uskonnon perusteella tehtävistä vangitsemisista, häirinnästä ja pelottelusta.
Bahai-uskon jäsenet ovat kertoneet joutuneensa erotetuiksi yliopistosta uskontonsa perusteella. Bahailaiset opettajat joutuvat luopumaan uskostaan saadakseen toimia opettajana. Bahailaisuutta ei tunnusteta Iranin perustuslaissa.

Saudi-Arabia

1. maaliskuuta, 2004 saakka Saudi-Arabian hallituksen internet-sivuilla mainittiin, että juutalaiset eivät saa saapua maahan.
Mekan ja Medinan kaupunkeihin pääsevät ainoastaan muslimit. Tämä on aiheuttanut hankaluuksia kaupungeissa toimivilla länsimaisille yrityksille, joiden täytyy joko palkata ainoastaan muslimeita, tai teettää työt kaupungin ulkopuolella. Mekan ja Medinana puhelinverkon operoinnista 1980-luvulla vastannut Bell Canada perusti ei-muslimeille omat toimitilat kaupungin ulkopuolelle. Yritys joutui Kanadassa oikeuteen 1970-luvulla uskonnon (ja sukupuolen) perusteella tapahtuneesta syrjinnästä.

Iso-Britannia

Lontoo on jakautuneempi uskonnon perusteella kuin rodun perusteella. Neljännes kaupungin seitsemästä miljoonasta asukkaasta asuu valitsemassaan uskonnollisessa kaupunginosassa.
Ruslana Koršunova

Ruslana Koršunova (ven. Руслана Ќоршунова; 2. heinäkuuta 1987 Alma-Ata – 28. kesäkuuta 2008 New York) oli kazakstanilainen, etnisesti venäläinen malli.
Models 1:n Debbie Jones "löysi" Koršunovan vuonna 2003. Nuori malli ennätti lyhyestä elämästään huolimatta menestyä kansainvälisellä uralla. Hän muun muassa esiintyi Vogue-lehden kannessa. Hän hyppäsi asuntonsa ikkunasta 9. kerroksesta Manhattanilla ollessaan vain 20-vuotias. Ystävän mukaan kuolema tuli täytenä yllätyksenä. Internetissä levisi salaliittoteorioita, joiden mukaan kuolema johtui Venäjän mafiasta.
Koripallon alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 2016

Areenat ja yleisö

EM-turnaus pelattiin kahdella areenalla, Helsingin jäähallissa ja Pasilan urheiluhallissa. Heinäkuun alussa neljälle ensimmäiselle kisapäivälle oli myyty 8 500 pääsylippua. Isäntämaa Suomen avausottelussa Israelia vastaan oli 4 554 katsojaa. Suomen seuraavat ottelut Espanjaa ja Ranskaa vastaan keräsivät paikalle 4 922 ja 6 979 katsojaa.
Alkulohko-ottelu Suomi–Ranska oli yleisömäärältään vuoden 2016 EM-turnauksen suurin. EM-turnauksen päiväkohtainen katsojakeskiarvo oli 4 126, ikäluokan EM-kisahistorian toiseksi suurin: vain Liettuan EM-turnauksessa vuonna 2010 lukema oli ollut suurempi (4 291).

Alkulohkot

Lohkojako arvottiin 22. tammikuuta 2016. Osallistuvat 16 maata jaettiin neljään alkulohkoon.

Pudotuspelit

Alkulohkovaiheen tulokset määrittelivät ensimmäisen pudotuspelikierroksen otteluparit. Ensimmäisen pudotuspeliottelun tulos ratkaisi, pelasiko maa sijoista 1–8 vai sijoista 9–16.

Loppuottelu

Melko tasaisena edennyt loppuottelu ratkesi päätösneljänneksellä.
Varkaantie

Varkaantie on Turusta ja Varsinais-Suomesta Satakuntaan johtava historiallinen tie Varsinais-Suomen maakunnassa Suomessa. Se on yksi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemistä Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.

Tien kulku

Tie alkaa Turusta, kulkee Aurajoen länsirantaa  seuraten pohjoiseen Maarian kirkon, Liedon, Auran ja Pöytyän kautta ja yhtyy Oripäässä Huovintiehen.
Huovintie, joka on osa samaa Varsinais-Suomen ja Satakunnan välistä keskiaikaista tieyhteyttä, saa alkunsa Hämeen Härkätieltä Tl Koskella ja kulkee pitkin Säkylän–Mellilän harjujaksoa Ulvilaan.
Tien alkuosa Turusta Auraan muodostaa 2000-luvulla seututien 222. Aurasta Oripäähän tie jatkuu yhdystienä 12451. Oripäästä Loimaan suuntaan tien jatko muodostuu Loimaantien (yhdystie 12586) alkuosasta ja Kangastien alkuosasta.

Matkailutiehankkeet

Vuonna 2007 Aurajokisäätiö aloitti hankkeen tien kehittämiseksi maisema-matkailutieksi. Hanketta tukivat Varsinais-Suomen liitto, EU:n Leader+ -ohjelma, Varsinais-Suomen jokivarsikumppanit ry, Varsinais-Suomen TE-keskus ja Keskitien tukisäätiö. Hankkeessa Elina Vesanen selvitti tien historiaa, Viri Teppo-Pärnä laati tien maisemanhoitosuunnitelman ja Hanna Tuominen työsti tienvarren kasvillisuuskartoituksen. Pohdittiin myös, voisiko tie saada kyltitetyn matkailutien aseman Hämeen Härkätien ja Kuninkaantien tapaan.
Next (elokuva)

Juoni

Cris Johnson (Nicolas Cage) on Las Vegasissa show’ta pyörittävä taikuri. Hänellä on ihmeellinen kyky nähdä tulevaisuuteen pari minuuttia, mutta vain omaansa. Crisin on helppo istuskella korttipöydissä ja katsoa etukäteen, mitä kortteja on tulossa ja panostaa sen mukaan. Luoditkin on helposti väistettävissä, kun tietää minne ne tulevat. Kun kasinon turvamiehet alkavat kiinnittää liikaa huomiota valvontakameroiden takana Crisin pelaamiseen, hän häipyy paikalta. Kun tietää etukäteen, mistä ovesta vartijat ovat tulossa ja minne menossa, pakeneminenkin on helppoa. Myös naisten iskeminen sujuu helposti, kun tietää miten hän reagoi avauksiisi. Voi yrittää niin kauan, että paras vaihtoehto löytyy.
Sinkkuna elelevä Cris on varma, että jossain häntä odottaa juuri se oikea. Ja kerran kuppilaan käveleekin Liz (Jessica Biel). Sillä ensi kerran elämässään Cris alkaa nähdä myös jonkun toisen tulevaisuuteen. Hallituksen agentti Callie Ferris (Julianne Moore) on saanut tietää, että terroristit aikovat räjäyttää ydinpommin Los Angelesissa. Siksi hän haluaisi apua tulevaan näkevältä, sillä aika on käymässä vähiin. Valitettavasti Cris on vastahakoinen.
FV 432

FV 432 (Trojan) on miehistön kuljetukseen tarkoitettu brittiläinen tela-ajoneuvo eli panssarivaunu. Ajoneuvo oli tarkoitettu kuljettamaan jalkaväen sotilaita taistelualueelle. Se oli lajissaan ensimmäinen tähän käyttöön hyväksytty ajoneuvo Britanniassa Toisen maailmansodan jälkeen. Tyypin ensiesittely tapahtui vuonna 1962. Tyypin miehistönkuljetusvaunut osallistuivat useisiin sotilaallisiin operaatioihin, kuten Falklandin sotaan.
Vaunun miehistömäärä oli 2+10. GKN Sankey valmisti vuosina 1963–1971 vaunuja noin 3 000 kappaletta. Vaunutyyppi oli ensimmäisiä, joihin sisältyi NBC-suoja joukkotuhoaseita vastaan. Alkuun vaunut suunniteltiin uintikykyisiksi, mutta helposti epäkuntoon menevä toiminto poistettiin myöhemmin. FV 432:sta tehtiin lukuisia muunnoksia eri tarkoituksiin: sitä käytettiin ambulanssina, miinanraivauksessa ja panssarintorjunnassa.
Vaunun panssaroinnin vahvuus oli 12 mm. Normaalisti aseistuksena oli 7,62 mm konekivääri. Taistelumassa on 15 280 kg. Moottorina toimi 6-sylinterinen Rolls-Royce K60 flexi fuel -tyyppinen monipolttoainemoottori, teholtaan 240 hv (170 kW). Toimintamatka oli 483 km. Enimmäisnopeus maantiellä oli 52,2 km/h.
Uranienborg

Uranienborg on Tyko Brahen rakennuttama tähtitorni Ruotsille kuuluvassa Juutinrauman Venin saaressa. Sen vieressä on pienempi, maanalainen observatorio Stjärneborg.
Kaasukääpiö

Kaasukääpiö tai mini-Neptunus on Neptunusta pienempi planeetta, jolla on ympärillään vetykaasukehä. Kaasukääpiö on yleisnimitys mille tahansa noin 2–10 Maan massaiselle planeetalle, jolla on ympärillään paksu vetykaasukehä. Jos kaasukääpiön sisäinen rakenne muistuttaa huomattavasti Neptunusta, kyseessä on mini-Neptunus.

Teoriaa

Kaasukääpiö on ikään kuin pieni jättiläisplaneetta. Jättiläisplaneettojen yleisimmät kaasut ovat vety ja helium. Maan tyyppinen planeetta kykenee vetovoimallaan pitämään heliumia, jos sen massa on noin 1,5 Maan massaa ja säde noin 1,25 Maan sädettä. 3,5 Maan massainen supermaapallo
kykenisi noin 1,5 Maan säteisenä pitämään vetyä.

Kaasukääpiö ja mini-Neptunus

Kaasukääpiöllä ja mini-Neptunuksella on paksu enimmäkseen vedystä ja heliumista koostuvat kaasukehä.
Toisin kuin esimerkiksi supermaapallot, kaasukääpiöt lienevät elinkelvottomia, mutta niillä saattaa olla suuria elinkelpoisia kuita. Kaasukääpiön elinkelvottomuus johtuu hengityskelvottomasta kaasukehästä.
Kaasukääpiön sisäinen rakenne on moninainen sisältäen vaihtelevia määriä rautaa, silikaattia, hiiltä, jäätä, vettä tai muuta nestettä kaasukehän kaasujen lisäksi. Tyypillisellä mini-Neptunuksella on luultavasti kaasukehän alla meri (vesi, ammoniakki jne.), sen alla jäätä ja sisinnä kiviydin niin kuin Neptunuksellakin lienee.

Mini-Neptunus

Yleensä kaasukääpiö on Uranuksen ja Neptunuksen tyyppisten ”jääjättiläisten” pienempi malli, "mini-Neptunus". Näiden uskotaan olevan melko yleisiä eksoplaneettojen joukossa, vaikkei niitä ole aurinkokunnassamme.
Mini-Neptunukset muistuttavat supermaapalloja massaltaan, mutta mini-Neptunuksilla on pieni tiheys keveän kaasu-jää-nesterakenteen takia.
Eräiden arvioiden mukaan on noin 2–4 Maan säteinen ja 2–20 Maan massainen planeetta, joidenkin lähteiden mukaan massan yläraja olisi 10–14 Maan massaa.
Monet havainnot ja laskelmat viittaavat siihen, että mini-neptunuksen säteen alaraja on 1,6 Maan sädettä ja massan alaraja 6 Maan massaa.

Kaasu karkaa

Jotta kaasukääpiön kaasukehä pysyisi, planeetan on oltava melko kaukana keskustähdestään. Näin koska lähellä keskustähteä kuumassa vetykaasukehä karkaa helposti avaruuteen. Tällöin kaasukääpiö muuttuu esim. valtameriplaneetaksi tai rautasilikaattipitoiseksi supermaaksi. Silloin toisaalta monet väitetyt supermaapallot ovatkin ehkä mini-Neptunuksia.

Havaittuja mini-Neptunuksia?

Mm. Kepler-11f:ää pidetään todennäköisenä mini-Neptunuksena. Kepler-11f on keskimäärin yhtä harva kuin jättiläisplaneetat, mutta sen massa on pieni.
Kohteen massa on 1,1–4,5 Maan massaa, keskimäärin 2,3 maan massaa ja säde 2,6 maan sädettä. Silloin kohteen tiheys on 0,3–1,4 g/cm³, keskimäärin 0,7 g/cm³ mikä on sama kuin Saturnuksen. Tämä kohde kiertää Aurinkoa muistuttavaa keskustähteä 0,25 AU päässä siitä ja tällöin planeetan arvioitu pintalämpötila on 525–544 K eli noin 270 astetta. Planeetta on silloin Merkuriusta kuumempi. Laskujen perusteella oletetaan, että tällä eksoplaneetalla on paljon kaasua ympärillään. Tällöin planeetan kaasua melko varmasti karkaa avaruuteen.
Kaskalan Linnanmäki

Linnanmäki

Linnanmäki sijaitsee Liedon kirkosta 3 kilometriä koilliseen. Mäki on Aurajoen jokilaaksossa 1,2 kilometriä joesta itään. Kaskalan ja Rähälän kylien historiallinen raja kulkee mäen poikki lounaan ja koillisen suuntaisesti suurimman osan mäestä sijaitessa Kaskalan kylässä. Mäen pohjoisempi kallioinen laki kohoaa noin 20 metriä ympäristöään korkeammalle. Pohjoinen mäki on suhteellisen loivarinteinen jokaisessa ilmansuunnassa. Mäen lakialueen poikki kulkee pohjois-etelä-suunnassa kivinen valli ja vallissa on pohjoispäässä jyrkkä mutka. Kivivalli on rakennettu suurista kivistä ja se on noin metrin levyinen. Kallion eteläisessä rinteessä on paljon irtonaisia kiviä.
Mäellä on sanottu sijainneen myös Kalevanpoikain kivikoksi kutsutun "muutaman kapanalan suuruisen" kiviroukkion, jota mäellä käynyt Hjalmar Appelgren ei kuitenkaan enää vuonna 1886 löytänyt.

Tutkimuksia

Kohteessa ei ole suoritettu arkeologisia kaivauksia, mutta sitä on tarkasteltu pintapuolisesti vuosina 1886 (Hjalmar Appelgren) 1954 (Matti Huurre) ja 2001 (Lea Degerholm ja Juha Ruohonen).
Maksa ruokana

Maksa on eläinten maksaa ruoka-aineena. Eri eläinlajien maksoja käytetään ruoanlaitossa monissa kulttuureissa. Tunnettuja ruokalajeja, joissa maksaa käytetään, ovat maksalaatikko, maksapasteija, maksamakkara, hanhenmaksa ja maksa sipulin kanssa (kuten Fegato alla Veneziana).
Maksa on hyvin A-vitamiinipitoista, ja siksi sitä ei tule syödä liian usein. Esimerkiksi jääkarhujen maksoissa on niin paljon retinolia, että sen syöminen voi johtaa A-hypervitaminoosiin ja vakaviin oireisiin, jopa kuolemaan. Maksan A-vitamiinipitoisuuden vuoksi raskaana olevien tulee välttää maksaruokia.
Kalanmaksasta valmistetaan kalanmaksaöljyä, jota käytetään ravintolisänä.
Ammunnan maailmanmestaruuskilpailut 1978

Vuoden 1978 syyskuussa järjestettiin 42. ammunnan maailmanmestaruuskilpailut Soulissa, Etelä-Koreassa. Osanottajia oli 58 maasta Neuvostoliiton johtaman kommunistiblokin boikotoidessa kisoja, sillä kommunistimaat eivät olleet tunnustaneet siihen mennessä Etelä-Koreaa omaksi valtiokseen.
Harjasusi

Ulkonäkö

Harjasudella on punaruskea turkki, pitkä ja kapea kuono, suuret korvat, valkea hännänpää ja mustat, pitkät jalat, sekä lähes valkea kurkku. Paino on 20-25 kg ja on säkäkorkeudeltaan vähintään 90 cm korkea. Nimestään huolimatta harjasusi muistuttaa enemmän kettua kuin sutta, mutta ei ole kuitenkaan läheistä sukua kummallekaan.

Levinneisyys ja elinympäristö

Harjasuden elinaluetta on Etelä-Amerikan keski- ja itäosa. Tätä uhanalaista eläinlajia tavataan luonnosta enää hieman yli 2 000 yksilöä. Harjasusi on Etelä-Amerikan kookkain koiraeläin. Lajin harventuminen johtuu pääasiassa elinympäristön tuhoutumisesta, kun ruhotasangot raivataan pois ja tilalle laitetaan soijaviljelmiä.

Ravinto

Harjasusi on kaikkiruokainen syöden pieniä nisäkkäitä, kalaa, lintuja ja niiden munia. Myös hedelmiä kuten banaaneja ja tomaatinkaltaisia hedelmiä, joita tuottaa koisokasvi nimeltään lobeira, (Solanum lycocarpum). Lobeira on tomaatin sukulainen ja sen hedelmät muistuttavat jättiläistomaatteja. Harjasuden ravintoon kuuluu myös vihanneksia ja niiden juuria. Harjasusi saalistaa enimmäkseen öiseen aikaan.

Lisääntyminen

Harjasusi on yksiavioinen, eikä muilla susilla ole asiaa pariskunnan elinpiirille. Harjasusiuros ja -narttu muodostavat parin, mutta elelevät tietyllä alueella erillään ja yksikseen ja ovat toistensa kanssa tekemisissä lähinnä vain paritteluaikana. Toisin kuin monet muut koiraeläimet, harjasudet eivät kaiva pesäluolaa, vaan pesä voi olla tiuhassa heinikossa tai kallionhalkeamassa. Kantoaika on suunnilleen 65 vuorokautta. Pentuja syntyy 1–5, enimmillään jopa 7. Vanhemmat vahtivat jälkikasvuaan vuorotellen, eikä pentuja jätetä juuri koskaan yksin. Myös uros osallistuu pentujen hoitoon ja oksentaa niille ruokaa. Harjasusiuros vie myös pesällä olevalle naaraalle ruokaa. Vuoden iässä harjasusi on saavuttanut aikuisen harjasuden mitat.

Kommunikointi

Harjasudet viestivät toisilleen haukkumalla kuin koirat ja jättämällä hajumerkkejä elinpiirilleen.
Åke Mattas

Åke Mattas (14. tammikuuta 1920, Mänttä – 22. joulukuuta 1962, Helsinki) oli suomalainen taidemaalari.
Mattas syntyi vuonna 1920 Mäntässä, jossa hänen isänsä Karl-Julius Mattas toimi Serlachiuksen paperitehtaan diplomi-insinöörinä. Åken ollessa kolmevuotias perhe muutti Ruotsiin Värmlantiin, jossa isä johti Billerudin paperitehtaan rakentamista. Pari vuotta myöhemmin perhe matkusti niin ikään isän työtehtävien vuoksi Kreikkaan. Vuonna 1928 Mattakset muuttivat Ouluun, jossa Mattas kävi koulunsa ja vietti suurimman osan lapsuuttaan ja nuoruuttaan. Ylioppilaaksi Mattas kirjoitti Oulun ruotsinkielisestä lukiosta vuonna 1938. Talvella 1948 hän maalasi vanhan koulunsa Kellarisaliin seinämaalauksia, joista suurin on kellariholvin päätyseinän allegoria Oulun neljästä palosta.
Ylioppilaaksi kirjoitettuaan Mattas aloitti opinnot Taideteollisessa Keskuskoulussa Helsingissä. Opinnot keskeytyivät jatkosotaan, johon Mattas osallistui taistelemalla mm. Kannaksella ja Lapissa. Keväällä 1945 Mattas aloitti opinnot Suomen Taideakatemian koulussa. Opinnot hän keskeytti 1946. Samana vuonna Mattas meni naimisiin opiskelutoverinsa Ulla Aholan kanssa. Pariskunta sai kolme lasta. Vuonna 1947 Mattas osallistui ensimmäiseen näyttelyynsä, Suomen Taiteilijain vuosinäyttelyyn Helsingin Taidehallissa, teoksillaan Saara ja Tuhlaajapoika. Mattas osallistui yli kymmeneen yhteisnäyttelyyn ja hän sai myös tunnustusta omintakeisesta taiteestaan. Mattas kuitenkin alkoholisoitui. Hän joutui katkaisuhoitoon ensimmäisen kerran 1957. Hän kuoli Hesperian sairaalassa joulukuussa 1962.
Osakaskunta

Osakaskunta on yhteisen alueen (usein vesialueen) omistava yksikkö. Osakaskuntaan kuuluvat ne kiinteistöjen omistajat, joilla on osuus yhteiseen alueeseen.
Osakaskuntaan ei liitytä, vaan osakaskunnan osakkaaksi tullaan, kun henkilö saa omistukseensa kiinteistön, jolla on osuus yhteiseen alueeseen. Oikeus osuuteen ilmenee maanmittauslaitoksesta saatavasta kiinteistörekisteriotteesta.

Osakaskunnan hallinto

Osakaskunta on aina olemassa suoraan lain nojalla. Osakaskunta, jolle on vahvistettu säännöt, on järjestäytynyt osakaskunta. Myös järjestäytymätön osakaskunta on kuitenkin aina olemassa ja on yhteisaluelain mukaan oikeustoimikelpoinen. Yhteisaluelaki ei edellytä osakaskuntien järjestäytymistä; osakaskunnat voivat toimia myös järjestäytymättöminä. 
Osakaskunta on itsenäinen oikeussubjekti, joka omissa nimissään kantaa ja vastaa yhteistä aluetta koskevissa asioissa. Osakaskunta voi saada nimiinsä oikeuksia ja tehdä sitoumuksia yhteistä aluetta koskevissa asioissa. Osakaskunnan osakkaat eivät ole henkilökohtaisesti vastuussa osakaskunnan velvoitteista.
Osakaskunnan kokous on osakaskunnan asioista viime kädessä päättävä toimielin. Se koskee niin järjestäytyneitä kuin järjestäytymättömiäkin osakaskuntia. Kokouksessa kullakin osakkaalla on yleensä osuuttaan vastaava äänioikeus.
Osakaskunnan kokouksen tehtävät voidaan osoittaa edustajistolle. Tämän suurille osakaskunnille ajatellun järjestelyn käyttö on jäänyt vähäiseksi.
Hoitokunta pitää huolta järjestäytyneen osakaskunnan käytännön toiminnasta. Osakkaiden kokous valitsee hoitokunnan.
Osakaskuntien hallinnosta säädetään yleisesti yhteisaluelaissa (18.8.1989/758). Laki ei kuitenkaan koske yhteismetsälain (37/1991) mukaista yhteismetsää eikä sellaisen yhteisen alueen tai yhteisen erityisen etuuden hallintoa ja käyttöä, josta on muualla laissa erikseen säädetty.
Ahvenanmaanlammas

Ahvenanmaanlammas (tunnetaan myös nimellä saaristolammas) on lampaan suomalainen alkuperäisrotu, joka on sopeutunut Saaristomeren karuihin oloihin.

Ulkonäkö

Kooltaan lammas on matala ja pienikokoinen. Lajin alkukantaisuudesta kertoo kaksikerroksinen villa. Pohjavilla on lyhyttä ja pehmeää ja eristää kylmää vastaan. Peitinvilla on pidempää ja muodostaa suojaavan kerroksen esimerkiksi sadetta vastaan. Villatyyppejä on monia. Pässeistä noin puolella on sarvet, uuhista noin viidesosalla.

Levinneisyys

Ahvenanmaanlammas on uhanalainen rotu, mutta se on hitaasti yleistymässä. Ahvenanmaanlammasta tavataan sekä saaristossa että Manner-Suomessa, missä katraiden määrä on tasaisesti lisääntynyt 2000-luvulla. Ahvenanmaanlampaalla on oma rotuyhdistys, joka perustettiin vuonna 2004. Yhdistys on myös rodun virallinen kantakirjanpitäjä Suomessa.
Krasnogorskojen piiri

Krasnogorskojen piiri (ven. Красного́рский райо́н, Krasnogorski raion, udmurtiksi Красногорск ёрос, Krasnogorsk joros) on kunnallishalintoalue Udmurtian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1935 perustetun piirin pinta-ala on 1860,0 neliökilometriä. Asukkaita on 10 300 henkeä (vuonna 2010).
Krasnogorskojen piiri sijaitsee Udmurtian luoteisosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Jukamenskojen ja Glazovin, koillisessa Balezinon, kaakossa Igran ja lounaassa Seltyn piireihin sekä lännessä Kirovin alueeseen. Pinta-alasta 30 % on metsää. Seudun jokia ovat Lekma, Ubyt, Sepytš, Junda, Kep, Salja, Jušur, Kokmanka, Pester ja Ut. Hyötykaivannaisiin kuuluvat öljy, turve ja savi.
Piiriin kuuluu kymmenen maalaiskuntaa: Agrikol, Arhangelskoje, Djoby, Kokman, Krasnogorskoje, Kurja, Prohorovo (keskuspaikka Barany), Seleg (Bolšoi Seleg), Valamaz ja Vasiljevskoje. Hallinnollinen keskus on Krasnogorskojen kylä.
Asukkaista 59,8 % on venäläisiä, 38,1 % udmurtteja ja 1,3 % tataareja . Kaupunkiväestöä ei ole.
Piirissä tuotetaan öljyä ja turvetta. Lisäksi on pullotehdas sekä metsä- ja puunjalostusteollisuutta. Maatalous on keskittynyt maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan, pellavan, vihannesten ja perunan viljelyyn.
Paikallislehtenä ilmestyy Pobeda.
Suur-Merijoen lentokenttä

Sotilaslentokenttä

Lentotoiminta Suur-Merijoen kartanon maille perustetulla kentällä alkoi maaliskuussa 1930, jolloin paikalle saapuivat ensimmäiset de Havilland D.H.60 Moth -koneet. Varuskunnan upseerikerho sijoitettiin kartanon päärakennukseen ja sitä kutsuttiin jopa Euroopan hienoimmaksi. Vuoden 1933 organisaatiouudistuksessa Suur-Merijoen kenttä sai nimen Lentoasema 5 (LA5) ja kentällä toiminut hävittäjälaivue nimen Lentolaivue 12. Helmikuussa 1934 aloitti toimintansa Lentolaivue 26, joka siirrettiin vuoden 1938 organisaatiouudistuksen yhteydessä Uttiin. Vastaavasti Suur-Merijoelle perustettiin 1. tammikuuta 1938 Lentorykmentti 1, johon kuuluivat Lentolaivue 26:n tilalle saapunut Lentolaivue 10 sekä vastaperustettu Lentolaivue 14. Ilmavoimien rauhanajan kokoonpano hajotettiin lokakuussa 1939, jonka jälkeen talvisodan ajaksi Suur-Merijärvelle jäi vain Lentolaivue 12. Jatkosodan liikekannallepanon yhteydessä 17. kesäkuuta 1941 Lentorykmentti 1 lakkautettiin ja se aloitti toimintansa uudelleen toukokuussa 1942 Aunuksen Karjalassa.
Sodan jälkeen Suur-Merijoen lentokenttä oli tyhjillään ilmeisesti vuoteen 1952 saakka, jolloin Neuvostoliitto perusti sinne teknikkoupseereja ja lentomekaanikkoja kouluttaneen tukikohdan. Toiminta loppui 1990-luvun alussa Neuvostoliiton hajoamisen myötä. Nykyään kentällä on runsaasti sinne hylättyä kalustoa, kuten Mi-8 -helikoptereita.

Siviili-ilmailu

Aero Oy (nyk. Finnair) aloitti Suomen ensimmäisen sisäisen lentoreitin 1. toukokuuta 1937 Helsingistä Viipuriin. De Havilland D.H.89 Dragon Rapide -koneilla lennettiin Malmin lentoaseman ja Suur-Merijoen välistä tunnin kestänyttä reittiä, jota vuonna 1938 jatkettiin Viipuriin tultaessa vielä Imatralle. Päivittäin oli kaksi lentovuoroa. Kesällä 1939 lennot oli järjestetty niin, että Viipurin ja Tampereen väliä oli Helsingin kautta mahdollista matkustaa edestakaisin saman päivän aikana. Koska Suur-Merijoki oli Ilmavoimien kenttä, suunniteltiin Viipurissa oman rakentamista kaupungin itäpuolelle, mutta sotavuosien johdosta hanke ei milloinkaan totetutunut. Helsingin ja Viipurin väliset lennot jatkuivat aina talvisodan aattoon lokakuuhun 1939 asti.
Ardbeg

Ardbeg on skotlantilainen viskitislaamo. Se sijaitsee Islayn saaren etelärannikolla lähellä muita Kildaltonin alueen tislaamoita Lagavulinia ja Laphroaigia. Tislaamon tuotteessa on enemmän turpeen makua kuin muissa saman saaren viskeissä – yrityksen oman arvion mukaan kenties enemmän kuin missään muussa viskissä. Ardbeg ostaa turvemaltaansa läheiseltä Port Ellenin mallastamolta.

Historiaa

MacDougallin perhe perusti Ardbegin vuonna 1815. Tuotanto jatkui aina vuoteen 1981, jolloin tislaamo suljettiin. Pienimuotoinen toiminta jatkui vuonna 1989. Vuonna 1990 Ardbeg liittyi Allied distillersiin. Ardbegin uusi nousu alkoi vuonna 1997 Glenmorangien ostettua tislaamon.

Muuta

Suomalainen säveltäjä Osmo Tapio Räihälä on säveltänyt Ardbegin viskin innoittamana palkitun sinfonisen runon Ardbeg—The Ultimate Piece For Orchestra (2003).