Islam Suomessa

Yleistä

Viime vuosikymmeninä maahanmuutto Suomeen on lisääntynyt siten, että 1980-luvulta lähtien se on ollut maastamuuttoa suurempaa. Vielä 1990-luvun alussa Suomessa asui muutama tuhat muslimia, mutta nykyään heitä on eri arvioiden mukaan 50 000, 65 000 tai jopa 150 000 henkilöä.  Muslimien määrän kasvaessa islam on saanut lisääntyvää huomiota julkisuudessa. Monikulttuurisuus ja islam ovat tulleet myös arvostelun kohteeksi.
1980-luvun alussa Suomessa toimi vain yksi, tataarien perustama islamilainen yhdyskunta. Vuonna 2010 rekisteröityjä islamilaisia yhdyskuntia löytyi Patentti- ja rekisterihallituksen Yhdistysnetti-palvelusta jo 28.  Viime vuosina muslimeja on muuttanut Suomeen  etenkin Somaliasta, Irakista ja Afganistanista.
Enemmistö muslimeista asuu Uudellamaalla. Yleisestikin maahanmuuttajista 47 prosenttia asuu Uudellamaalla. Erityisesti afrikkalaisperäiset henkilöt asuvat pääkaupunkiseudulla. Muita merkittäviä keskuksia ovat Turku ja Tampere. Arvioidaan, että kaikista vuosina 1990–2009 ulkomailla syntyneistä maahanmuuttajista 17 prosenttia olisi muslimeita.

Venäjän tataarit

Venäjän tsaarin palveluksessa olevia tataareja kävi Suomessa sotaretkillä pitkän vihan aikana. Autonomisen Suomen venäläisissä varuskunnissa palveli myös muslimeita, jotka jäivät palveluksensa jälkeen maahan. Kansalaisuuden he saivat vasta Suomen itsenäisyyden myötä vuonna 1920.
Perimätiedon mukaan ensimmäinen tataarikauppias saapui Suomeen vuonna 1868. Aluksi tataarit asuivat pääosin Venäjällä ja tekivät Suomeen vain kauppamatkoja. Mutta ajan myötä heitä jäi asumaan pysyvästi Suomeen – erityisesti volgantataareihin lukeutuvia mišäärejä. Helsingissä toimi jo 1800-luvun puolivälissä imaami, joka huolehti Viaporin muslimisotilaista. Hietaniemen hautausmaan islamilainen hautausmaa vihittiin käyttöön vuonna 1871. Myös Viipurissa oli islamilainen hautausmaa ja Terijoella rukoushuone. Myös Kotkassa ja Kuopiossa oli tataarivähemmistö. Turun islamilainen hautamaa otettiin käyttöön vuonna 1912.
Uskonnollista toimintaa Helsingin muslimit harjoittivat aluksi hyväntekeväisyysyhdistyksen muodossa vuodesta 1915. Suomessa astui voimaan uskonnonvapauslaki vuonna 1923 ja kaksi vuotta myöhemmin taatariyhteisö järjestätyi nimellä Suomen muhamettilainen seurakunta. Nimi muutettiin Suomen Islam-seurakunnaksi vuonna 1963. Järjestöön ei ole otettu myöhemmin jäseneksi muita kuin tataareja. Venäjän vallankumouksen myötä Suomeen saapui tataarisiirtolaisia, mutta muuttovirta tyrehtyi 1920-luvulla ja viimeiset tataarit tulivat rajan yli vuonna 1930. Sotien aikana armeijassa palveli 76 muslimia, joista 14 kaatui.

Nykyajan siirtolaisuus

Suomeen saapui muita muslimeita kuin tataareja vasta 1960-luvulla. Maahanmuutto oli vähäistä aina 1980-luvulle saakka, mutta muslimeja saapui jonkin verran Pohjois-Afrikasta ja Lähi-idästä. Syinä maahanmuuttoon olivat avioliitto, yliopisto-opiskelu sekä jonkin verran seikkailu tai työnhaku. Vuonna 1986 Helsinkiin perustettiin Suomen islamilainen yhdyskunta. 1980-luvun loppupuolella maahanmuutto kasvoi ja painopiste siirtyi pakolaisuuteen sekä humanitaariseen maahanmuuttoon. Neuvostoliiton romahduksen myötä maahanmuutto lisääntyi voimakkaasti 1990-luvun vaihteessa, jolloin Suomeen saapui Neuvostoliitosta etenkin islaminuskoisia somaleita. Tulijoissa oli lisäksi Irakin kurdeja sekä muslimeja Iranista ja Turkista. Vuodesta 1993 lähtien muslimipakolaisia saapui entisen Jugoslavian alueelta sekä myöhemmin Afganistanista. Arviolta kaksi kolmasosaa muslimeista saapui Suomeen tuolloin humanitaarisista syistä.
Somalit ovat valtaosin sunnimuslimeja. Heidän keskeisimmät yhdistyksensä ovat Suomen islamilainen seurakunta ja Helsingin islam keskus. Muslimien maahanmuuton lisäksi uutena ilmiönä ovat islamiin kääntyneet kantasuomalaiset. Syitä kääntymiseen on lisääntynyt tietoisuus islamista, kirjallisuuden lisääntyminen, henkilökohtaiset kontaktit sekä ennen kaikkea avioliitot. Vuonna 2006 muslimijärjestöt perustivat yhteistyöelimen Suomen islamilainen neuvosto.

Islamilainen laki ja Suomen laki

Islamilaisessa arvomaailmassa vaikuttaa uskonnollinen laki eli šaria. Sen piiriin kuuluu siviili- ja rikosoikeuden lisäksi rituaalipuhtauteen ja yleiseen moraaliin liittyviä kysymyksiä. Monet säädöksistä ovat yksityisasioita, jotka eivät liity maalliseen lainsäädäntöön eivätkä ole ristiriidassa sen kanssa. Suurimmat jännitteet islamin lain ja maallisen lain välillä syntyvät perintö- ja perheoikeudessa.
Ensimmäinen Suomessa tapahtunut islamilainen terrori-isku tapahtui 18.8.2017. Kahdella keittiöveitsellä tehdyn jihadistisen iskun uhreiksi joutui Turun kauppatorilla kymmenen henkilöä, joista kaksi kuoli.

Islamista eroaminen

Islamilaisen lain  mukaan uskosta luopumisen rangaistuksena on kuolema, jos varoitukset eivät tehoa.  Kaikki imaamit eivät noudata näitä määräyksiä, vaikka sharia onkin periaatteessa muuttumaton ja ikuinen laki. Suomen islamilaisen yhdyskunnan imaamin Anas Hajjarin mukaan "Islamissa ei ... pakoteta ketään uskomaan. Ja uhkailu on kielletty." 
Uskontojen uhrien tuki ry:n toiminnanjohtaja toteaa, että eroaminen islamista voi silti olla "samalla tavalla rankka paikka kuin Jehovan todistajuudesta tai vanhoillislestadiolaisuudesta irtaantuminen". Monelle vanhemmat, sisarukset tai ystävät ovat suuttuneet, toiset teeskentelevät olevansa yhä uskossa. Ongelma on myös siinä, että vaikka kaikki muslimit eivät noudatakaan  näitä  sharian määräyksiä, jokainen muslimi on velvollinen puuttumaan toisen käytökseen, jos näkee epäislamilaista toimintaa.
Suomalainen koomikko Fathi Ahmed on julkisesti eronnut islamista. Salaa uskostaan luopunut naiskaksikko perusti vuonna 2015 Suomen ex-muslimit -blogin.