Risto Kerminen

Seuraura

Kerminen syntyi Enossa, mutta kasvoi Pieksämäellä. Hän on Pieksämäen Pallo-Seppojen kasvatti. Kerminen esiintyi seuran miesten joukkueessa Maakuntasarjassa kaudella 1973–1974. Hän pelasi PiPSissä harjoitusottelun Tapparaa vastaan, jossa tuolloin Tapparan ja alle 18-vuotiaiden maajoukkueen apuvalmentajana toiminut Rauno Korpi huomasi Kermisen ja kutsui hänet maajoukkueleirille. Maajoukkueessa pelatessaan hän herätti kiinnostusta Helsingin IFK:ssa ja Jokereissa. Kerminen päätti valita Jokerit, jonne hän siirtyi kaudeksi 1974–1975. Kermisen tulokaskausi SM-sarjassa toi 23 runkosarjaottelussa yhden maalin. Hän pelasi kauden aikana myös Jokereiden A- ja B-nuorissa.
Kaudeksi 1975–1976 SM-sarjan tilalle perustettiin Jääkiekon SM-liiga. Kauden 1977–1978 päätteeksi joukkue ajautui liigakarsintoihin, mutta Jokerit onnistuivat kuitenkin säilyttämään sarjapaikkansa. Neljän pääsarjakauden jälkeen Kerminen siirtyi Lasse Oksasen ja Timo Lahtisen myötävaikutuksella kaudeksi 1978–1979 Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle maan I-divisioonan Karlskrona IK:hon. Lahtinen toimi Hän pelasi paljon samassa ketjussa Loobin veljesten, vuorollaan Håkanin, Janin ja Peterin kanssa. Heistä Håkan ja Peter nousivat myöhemmin NHL:ään asti. Kerminen oli Karlskronan toiseksi paras maalintekijä 16 osumallaan. Kaudella 1979–1980 hän jakoi joukkueen sisäisen maalipörssin voiton Peter Loobin kanssa 19 osumallaan. Kaudella 1980–1981 Kerminen oli Karlskronan paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 26+14=40.
Kerminen palasi kaudeksi 1981–1982 Jokereihin. Kaudella 1982–1983 hän nousi joukkueen kapteeniksi. Kerminen oli 24 osumallaan Jokereiden toiseksi paras maalintekijä Jari Lindgrenin jälkeen. Hän sijoittui koko SM-liigan maalipörssissä seitsemänneksi. Kerminen johdatti joukkueensa kauden päätteeksi SM-hopeaan. Kaudella 1983–1984 hän oli 23 osumallaan Jokereiden toiseksi paras maalintekijä Hannu Oksasen jälkeen. Kaudella 1984–1985 Kerminen teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 31+16=47, joilla hän oli Jokereiden paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Jari Lindroosin jälkeen. Kerminen sijoittui koko SM-liigan maalipörssissä toiseksi Ilveksen Mikko Mäkelän jälkeen sekä pistepörssissä yhdeksänneksi.
Kaudeksi 1985–1986 Kerminen palasi Ruotsin I-divisioonaan ja siirtyi Västra Frölunda HC:n riveihin. Kahden siellä vietetyn vuoden jälkeen hän siirtyi kaudeksi 1987–1988 KooKoon SM-liigajoukkueeseen. Kerminen oli 21 osumallaan joukkueen toiseksi paras maalintekijä Harri Nymanin jälkeen. Hän ajautui KooKoon kanssa liigakarsintoihin, jossa joukkue onnistui lopulta säilyttämään sarjapaikkansa voitettuaan Kiekkoreippaan otteluvoitoin 3–2. Kerminen voitti karsintojen piste- ja maalipörssin kuudella osumallaan. Kaudeksi 1988–1989 hänet nimettiin KooKoon kapteeniksi. Kerminen oli tehoilla 18+15=33 joukkueen paras maalintekijä Harri Niukkasen kanssa ja sijoittui sisäisessä pistepörssissä kolmanneksi. Kaudella 1989–1990 hän jakoi 17 osumallaan KooKoon sisäisen maalipörssin toisen sijan Harri Niukkasen kanssa edellään vain Tommi Pohja. Joukkue ajautui liigakarsintoihin, jossa tällä kertaa Hockey-Reipas pudotti KooKoon I-divisioonaan voitettuaan ottelusarjan voitoin 3–1.
Kerminen siirtyi kaudeksi 1990–1991 I-divisioonajoukkue Vantaa HT:n riveihin. Kaudella 1991–1992 hän pelasi joukkueessa enää kuusi ottelua, mutta Kerminen ei noussut enää odotetulle tasolle ja lopetti uransa tähän.

Maajoukkueura

Kerminen pelasi Suomen A-maajoukkueessa viisi ottelua tehopistein 2+1=3. Hänellä on pelattuna myös ikäkausimaaotteluita. Kerminen osallistui muun muassa kaudella 1973–1974 Norjan Stavangerissa pelattuun alle 18-vuotiaiden kuuden maan turnaukseen.

Valmentajaura

Kaudeksi 1992–1993 Kerminen nimettiin Jokereiden A-nuorten I-divisioonajoukkueen päävalmentajaksi. Joukkueen kausi päättyi sarjanousuun A-nuorten SM-liigaan, jossa Kerminen jatkoi tehtävässään kaudella 1993–1994. Jokerit ei selviytynyt pudotuspeleihin.
Tammikuussa 1997 Kerminen nimettiin SM-liigajoukkue Kalevan Pallon toimitusjohtajaksi, kun Juha Junno siirtyi aiemmin syksyllä Oulun Kärppien toimitusjohtajan tehtäviin. KalPan kausi 1996–1997 eteni hyvin sekavasti ja Junnon eron lisäksi myös joukkueen päävalmentaja Pekka Hämäläinen vaihtui Jari Härkälään. KalPa jäi runkosarjassa viimeiseksi ja ajautui liigakarsintoihin, jossa joukkue voitti lopulta kuitenkin kolmannella kierroksella Oulun Kärpät otteluvoitoin 3–0. 
Kesken kauden 1997–1998, lokakuussa 1997 KalPan hallitus erotti päävalmentaja Jari Härkälän. Tehtävässä jatkoi noin viikon ajan Markku Keinänen, jonka kanssa Kerminen johti KalPan peliä ja harjoituksia. Lopulta Kerminen erosi joukkueen toimitusjohtajan tehtävistä ja hänet nimettiin KalPan päävalmentajaksi. Samalla Jari Härkälä palasi valmennusryhmään katsomovalmentajan tehtäviin. Myös Markku Keinänen jatkoi valmennustiimissä. Toimitusjohtajan tehtävään nimettiin marraskuussa Antti Eskelinen. KalPa jäi runkosarjassa taas viimeiseksi ja ajautui liigakarsintoihin, jossa joukkue voitti jälleen kolmannella kierroksella Oulun Kärpät otteluvoitoin 3–1. 
Kaudella 2010–2011 Kerminen toimi KalPan B2-nuorten SM-sarjajoukkueen päävalmentajana. Vuosina 2013–2017 hän toimi II-divisioonajoukkue Lapinlahden Luistin -89:n päävalmentajana.

Muuta

Kerminen on toistaiseksi ainoa Enossa syntynyt Suomen miesten pääsarjakiekkoilija.