Metodin esitys

Metodin esitys on René Descartesin vuonna 1637 julkaisema filosofinen ja matemaattinen tutkielma. Sen koko nimi on Esitys metodista jolla ohjataan järkeä oikein ja etsitään totuutta tieteissä, ranskaksi Discours de la méthode pour bien conduire sa raison, et chercher la verité dans les sciences. Teos on yksi kartesiolaisen tietoteorian perustavista teoksista.
Metodin esitys tunnetaan parhaiten Descartesin kuuluisimman lausuman ”cogito ergo sum”, ”ajattelen, siis olen”, lähteenä. Sen lisäksi se sisältää Descartesin ensimmäisen esityksen kartesiolaisesta koordinaattijärjestelmästä.
Teos on ollut merkittävä luonnontieteiden kehityksen kannalta. Teoksen kautta tieteellisen skeptisyyden ajatus, jota antiikin aikana olivat kannattaneet muun muassa Sekstos Empeirikos ja muut skeptikot, heräsi uudelleen henkiin ja muuttui totuuden etsinnän menetelmäksi, jonka Descartes katsoi olevan kiistämätön. Descartes aloitti ajattelunsa epäilemällä kaikkea voidakseen tarkastella maailmaa uudesta, puhtaasta näkökulmasta ilman ennakko-oletuksia.
Teos julkaistiin alun perin Leidenissä ranskaksi yhdessä Descartesin teosten Optiikka, Meteorologia ja Geometria (Dioptrique, Météores e Géométrie) kanssa. Tämä kokoelma oli Descartesin ensimmäinen julkaistu teos. Myöhemmin teos käännettiin latinaksi ja julkaistiin vuonna 1656 Amsterdamissa.

Todistus Jumalan ja sielun olemassaolosta

Neljännessä osassa Descartes soveltaa metodiaan itseensä ja haastaa myös oman järkeilynsä ja ymmärryksensä. Hän uskoi kuitenkin, että oli kolme asiaa, joita ei voitu epäillä. Nämä kolme asiaa tukivat toisiaan ja muodostivat näin vakaan perustuksen metodille. Descartes katsoi, että hän ei voinut epäillä sitä, että hän itse oli olemassa, kun hän ajatteli (”ajattelen, siis olen”). Epäilyn metodi ei voi epäillä järkeä, koska se perustuu itse järkeen. Järjen mukaan Jumala on olemassa ja takaa samalla sen, että järki ei mene harhaan.
Descartesin argumentin epävarmin osa on tämäntapainen järkeily Jumalan olemassaolon todistamiseksi. Descartes vaikuttaa ymmärtäneen tämän itsekin ja tarjoaa siksi kolme erilaista todistusta, joista yksi on muodoltaan ontologinen todistus Jumalan olemassaolon puolesta. Jotkut ovat väittäneet, että Descartes olisi lisännyt todistuksen vedotakseen aikakauden sensoreihin. Tämä on hyvin mahdollista, koska Descartes sanoo olleensa haluton julkaisemaan teosta, koska katolinen kirkko oli käynyt oikeutta Galileo Galileita vastaan vasta neljä vuotta aiemmin.

Vaikutus tieteeseen

Yksi Descartesin käytännönläheisimmistä ohjeista oli järjestää oliot eri tavalla paperille, jotta ne voitiin nähdä tarkemmin. Tästä tuli kartesiolaisen koordinaatiston, histogrammien ja analyyttisen geometrian perusta. Nämä ajatukset vaikuttivat myös Isaac Newtoniin ja Gottfried Leibniziin heidän kehittäessään kalkyyliä.
Suurin vaikutus on kuitenkin ollut Descartesin ensimmäisellä ohjenuoralla, jonka mukaan ei tullut koskaan hyväksyä totena mitään, jonka totuudesta ei voitu olla varmoja. Tämä uusi skeptisyyden ajatus vaikutti moniin, jotka alkoivat etsiä asioiden perusteita itse sen sijaan, että olisivat vain luottaneet erilaisiin auktoriteetteihin. Descartesin skeptisyys merkitsi joidenkin mukaan nykyaikaisen filosofian alkua.