Tampereen vanha tavara-asema

Rakennuksen historiaa

Tavara-asemaan liittyy useita teräs- ja puurakenteisia varastoja ja katoksia, joista osa on jo purettu. Tiilirakenteinen toimisto-osa on kuitenkin säilynyt alkuperäisessä asussaan. Tavara-asemalla pidettiin sisällissodan aikana punavankeja ja eräässä aaltopeltisessä tavarasuojassa on vielä nähtävillä sodan aikaisia luodinreikiä. Vankeja myös tiettävästi teloitettiin sekä tavara-asemalla että vieressä sijainneilla, jo puretuilla makasiineilla. Rakennukseen on valmistunut siihen liittyviä lisäosia muun muassa vuosina 1922 ja 1937 sekä vielä 1960–1970-luvuilla. Osa puurakenteisista varastoista tuhoutui talvisodan aikaisissa pommituksissa vuonna 1940. Rakennuksessa on 2000-luvulla ollut muun muassa Tampereen Oopperan toimisto-, varasto- ja harjoittelutiloja.

Purku-uhka

Vanhan tavara-aseman alkuperäinen käyttö loppui Viinikan ratapihalle valmistuneen uuden tavara-aseman myötä. Rakennus on viime vuosina ollut purku-uhan alla, ja sen säilyttämisen puolesta on syntynyt kansanliike Pro tavara-asema. Marraskuussa 2013 Tampereen kaupungin johdolle luovutettiin rakennuksen purkamista vastustava yli 8 500 allekirjoittajan adressi. Tavara-aseman vieressä sijainneet makasiinit purettiin jo vuonna 2009.
Samaan aikaan vanhan tavara-aseman kanssa Tampereelle valmistuivat myös Bruno Granholmin suunnittelemat Rautatieläisten talo, joka on Hämeenkadulla sijaitseva asuinrakennus, sekä tavara-aseman vieressä oleva rautatieläisten seuratalo Morkku. Myös Morkku on vanhan tavara-aseman tavoin purku-uhan alla. Rakennuksista tavara-asema on suojeltu, mutta Morkku ei. 
Rantatunnelin valmistuttua Kalevan puistotien merkitys pohjois-eteläsuuntaisena yhteytenä ei ole enää yhtä merkittävä ja liikenteellisesti toimiva, sillä se ei linkity Kekkosentiehen yhtä luontevasti kuin aiemmin. Kaupungin tavoitteena on ollut luoda läpiajoa varten, kuitenkin kaupunkiympäristöön soveltuvana, tieyhteys Viinikan liittymältä Rantatunnelin itäpäähän Naistenlahteen. Kaupungin liikenneverkkosuunnitelmassa Ratapihankadun tavoitteena on rauhoittaa erityisesti Rautatienkatua, mutta myös Tammelan puistokatua, Yliopistonkatua ja Kalevan puistotietä. Lisäksi Ratapihankadulta on ajoyhteys P-Hämppiin, Noutoparkkiin ja kaupungin tavoitteen mukaan 2020-luvulla myös P-Kunkkuun, joka painottaisi maanalaisen autoliikenteen merkitystä. 
Ratapihankatu on valmistunut vaiheittain: 2010-luvun alussa Tammelankadun eteläpuolelta ja Rantatunnelin avaamisen yhteydessä Väinölänkadusta pohjoiseen. Tälle välille on jäänyt noin 250 metrin mittainen osuus, jolle voimassa olevat asemakaavat eivät ole mahdollistaneet tien rakentamista, ennen kaikkea tavara-aseman vuoksi. Kaupunki osti tavara-aseman valtiolta vuonna 2014. Asemakaavan valmistelu kuulutettiin vireille jo vuonna 2009, ja luonnosaineistot ovat olleet nähtävillä vuonna 2012. Alkuperäisen päätösehdotuksen mukaan tie rakennetaan suorana ja tavara-asema puretaan. Kansalaispalautteen vuoksi yhdyskuntalautakunta muutti suunnitelmaa siten, että asemaa siirretään itään Morkun talon paikalle, joka puolestaan purettaisiin. Muutettu asemakaavaehdotus asetettiin nähtäville loppuvuodesta 2013, ja yhdyskuntalautakunta esitti sitä kaupunginhallituksen ja -valtuuston hyväksyttäväksi huhtikuussa 2014. Valtuusto hyväksyi lopulta asemakaavan 15. kesäkuuta 2015, joka sai lainvoiman valitusten käsittelemisen jälkeen 12. helmikuuta 2016. 
Vuonna 2016 kaupunki kilpailutti rakennuksen siirtourakan, jolloin saadut tarjoukset olivat kaksi kertaa korkeampia kuin ennakkoon arveltiin. Siirto kuitenkin arvioitiin teknisesti mahdolliseksi, ja korkeaa hintaa perusteltiin riskien minimoimisella ja maanpuhdistustöillä. Kaupunginhallitus käynnisti lokakuussa 2016 kohonneiden kustannusten takia selvityksen uuden asemakaavan laatimiseksi, ja tämä muutos kuulutettiin vireille elokuussa 2017. Uuden asemakaavan lähtökohtana oli huonokuntoisen rakennuksen purkaminen, tielinjauksen oikaisu ja uusi 7–8-kerroksinen kerrostalo katulinjauksen ja säilytettävän Morkun talon väliin. 
Tavara-aseman vieressä sijaitseva risteys on ollut liikenteellisesti ongelmallinen väliaikaisiksi suunniteltujen järjestelyjen vuoksi pitkään, sillä siinä risteää autoliikenteen pääväylän suhteen kohtisuorasti kaupungin merkittävimpiin lukeutuva pyörätie ahtaassa tilassa. Autoliikenteelle on jokaisesta suunnasta pakollinen pysähtyminen. Liikenneturvallisuuden parantamiseksi kaupunki päätti väliaikaisena ratkaisuna korottaa risteyksen ja uusia sen merkintöjä; työt valmistuivat loppuvuodesta 2017. 
Kaupunginhallitus päätti kesäkuussa 2018 keskeyttää uuden asemakaavan valmistelun ja tilata siirtourakan jo tehdyn hankintapäätöksen perusteella. Tavoitteena on purkaa Morkun rakennus ja siirtää tavara-asema sen paikalle, sekä järjestää suunnittelukilpailu ja tontinluovutuskilpailu alueen kehittämisestä. Tavoitteena on aloittaa rakennuksen siirto, Ratapihankadun alittavan jalankulku- ja pyörätunnelin sekä Morkun aukion rakentaminen vuonna 2019, jolloin alueen arvioidaan valmistuvan vuonna 2020.

Vaihtoehtosuunnitelmat

Pitkittyneen suunnitteluprosessin aikana poliitikot, virkamiehet ja kuntalaisaktiivit ovat esittäneet lukuisia erilaisia vaihtoehtoja alueen suunnitteluratkaisuiksi, sekä asemarakennus säilyttäen että purkaen. Puolueista vasemmistoliitto, vihreät ja sosialidemokraatit ovat ottaneet kantaa aseman säilyttämisen puolesta, kun taas kokoomus, keskusta, perussuomalaiset ja valtuuston pienryhmät kannattavat purkamista. 
Vihreät erityisesti Juhana Suoniemen johdolla ovat esittäneet vaihtoehtoa, jossa Vellamonkadun risteys suljetaan, asema säilytetään nykyisellä paikallaan ja Ratapihankadun ali tehdään jalankulun ja pyöräilyn tunneli. Apulaispormestari Aleksi Jäntti on pitänyt vaihtoehtoa kalliina ja asemarakennuksen jäävän loukkuun uuden tielinjauksen ja radan väliin. 
Sosialidemokraattien Ilpo Sirniö on ehdottanut tien linjaamista ratapihan ja tavara-aseman välistä kaventaen asemarakennusta tarvittava määrä. Vasemmistoliiton Jouni Sirén on puolestaan esittänyt vastaavankaltaista ehdotusta siten muutettuna, että asemarakennuksen kaventamisen sijasta tilaa otettaisiin ratapihan järjestelyraiteista. Ehdotuksen ongelmana on Liikenneviraston suunnitelmat Tampereen rautatieaseman kolmannesta matkustajavälilaiturista. 
Kaupunkilainen Pekka Salmi on ehdottanut tien linjaamista joko asemarakennuksen lävitse tai sen yli siltaa pitkin. Apulaispormestari Pekka Salmen mukaan läpiajomahdollisuus tuhoaisi rakennuksen kulttuurihistorialliset arvot. Hankepäällikkö Veikko Vänskän mukaan rakennuksen fysiikka ei kestäisi päätyseinien poistoa ja huonekorkeus on niin matala, että katuyhteys ei soveltuisi linja-autoille tai erikoiskuljetuksille. Siltaehdotuksen ongelmana on myöskin soveltuminen kaupunkikuvaan sekä ongelmat risteäviin katuihin liittymisessä. 
Esimerkiksi Aarne Raevaara on kritisoinut aseman siirtohanketta ja esittänyt joko nykyisellä paikallaan suojelemista ja tien linjaamista Morkun ja tavara-aseman välistä tai vaihtoehtoisesti tavara-aseman purkamista suoran tielinjauksen edeltä.