google/wiki40b huggingface dataset:
Antananarivo

Maantiede

Antananarivo sijaitsee saaren keskiylängöllä, noin 1 470 metriä merenpinnan yläpuolella, ja on rakennettu kukkuloille. Kaupungin hallitsematon kasvu on aiheuttanut ongelmia veden- ja sähkönjakelussa. Sen liikenne on nykyään ruuhkautunutta.

Ilmasto

Antananarivossa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan lauhkea meri-ilmasto. Vuoden ympäri on melko lämmintä, marraskuusta maaliskuuhun on sateista ja muulloin on kuivaa. Vuoden keskilämpötila on noin 18 °C ja keskimääräinen sademäärä 1 320 millimetriä. Helmikuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 21 °C. Viilein kuukausi on heinäkuu, jolloin keskilämpötila on noin 15 °C. Sateisin kuukausi on tammikuu, jolloin sataa keskimäärin noin 300 millimetriä. Kesäkuussa on puolestaan kuivinta. Silloin keskimääräinen sadanta on 9 millimetriä.

Historia

Antananarivo perustettiin noin vuonna 1625. Monista muista Afrikan kaupungeista poiketen se oli merkittävä keskus jo ennen siirtomaa-aikaa. Vuonna 1793 siitä tuli Imerinan kuningaskunnan pääkaupunki, jolloin sinne rakennettiin linnoitus. Myöhemmin se oli lähes koko saaren hallinnollinen keskus.  
Vuonna 1895 ranskalaiset valloittivat kaupungin. Kaupungista tehtiin Ranskan Madagaskarin pääkaupunki ja kuvernööriä varten rakennettiin palatsi. Palatsin nimi on nykyään Ambohitsorohitran palatsi ja sitä käyttää maan presidentti. Ranskan valtakaudella kaupunkia uudistettiin. Vuonna 1897 aloitettiin rautatien rakentaminen. Kaupungin monien kukkuloiden läpi kaivettiin tunneleita helpottamaan sisäistä liikennettä ja kaupunkia sähköistettiin. Kaupungin katuja päällystettiin ja sinne rakennettiin ranskalaistyylisiä bulevardeja. Väkiluvuksi saatiin vuoden 1950 väestönlaskennassa 175 000 asukasta. Vuonna 1955 avattiin yliopisto.
Vuoteen 1960 sijoittuvan itsenäistymisen myötä Antananarivosta tuli Madagaskarin tasavallan pääkaupunki. Vuonna 1972 kaupungissa tapahtuneet Rotaka-mellakat johtivat presidentti Philibert Tsirananan eroon.
Vuonna 2005 Antananarivon asukasluvuksi arvioitiin noin 1 613 375. Madagaskarin poliittinen kriisi vuonna 2009 aiheutti kaupungissa mielenosoituksia.

Talous

Kaupunki on Madagaskarin teollisuuden, kaupan ja liikenteen keskus, jossa on muun muassa tupakka-, paperi- ja elintarviketeollisuutta. Antananarivon ja Tamataven välinen noin 215 kilometrin pituinen rautatie valmistui vuonna 1913 ja on tärkeä liikenneväylä pääkaupungin ja itärannikon välillä. Ivaton kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 15 kilometrin päässä Antanarivon keskustasta. 
Madagaskarin taloutta ovat 1970-luvulta vaivanneet toistuvasti talouskriisit ja nopea inflaatio. Tämä on kurjistanut Antananarivon keskiluokkaa, kun taas pieni eliitti on rikastunut huomattavasti. 75% kaupungin asunnoista on kytketty sähköverkkoon. Alle 25% kaupungin asukkaista on käytössään juokseva vesi ja viemäröinti.

Triviaa

Antananarivosta on aiemmin käytetty nimeä Tananarive, joka esiintyy myös Kari Mannerlan tunnetussa pelissä Afrikan tähti.
Musta-Sorsamo

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Itärannan läheltä kulkee tie, joka tulee Rajalan kämpältä ja siten Sahalahden kylältä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,8 metriä mpy. Järveen on johdettu yksi metsäoja ja siihen tulee Pikku-Sorsamosta laskuoja. Järven oma laskuoja laskee 750 metrin päässä Särkijärveen. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.

Historiaa

Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Olvi Areena

Nykyhetki ja tulevaisuus

Olvi Areenan laajamittainen saneeraus alkoi keväällä 2018, osana Kuopion kaupungin Kuntolaakso-hanketta. Näkyvimpiä muutoksia hallin sisäpuolella ovat syksyllä 2018 muun muassa noin 400 paikan ringside-katsomo, uusi mediakuutio, valaistus ja äänentoisto, anniskelukatsomo, uudet anniskelupisteet ja wc-tilat, sekä hallin ympärikuljettavuus. Ulkopuolella näkyvimpiä muutoksia tulee olemaan syksyllä 2019 valmistuva, tulevaisuudessa vielä laajennettava pysäköintirakennus noin 350 autolle. Jäähallin saneeraus ei häiritse liigaotteluita, ja sen on arvioitu olevan valmis kaudelle 2019-2020. Valmiissa hallissa tulee olemaan nykyistä enemmän ravintolakapasiteettia, sekä vieraskannattajien katsomo tulee siirtymään nykyisestä, epäedullisesta sijainnista keskemmälle.
Kiipunjärvi

Maantiede

Järven pinta-ala on 60,7 hehtaaria ja sen pituus on 2,1 kilometriä ja leveys 300 metriä. Järveen laskee useita pelto-ojia. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 8,5 kilometriä pitkä Rautaoja, jonka vesi pumpataan kuivatetun Rautajärven kohdalla Koenjokeen eli Kojonjokeen.
Järven rantaviiva on 5,3 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Pohjoisessa ja etelässä järvi rajatuu peltomaahan. Rannoille on rakennettu yli 30 loma-asuntoa ja asuinrakennusta. Järven vaikutuspiirissä on kolme tilaa. Järvelle johtaa tiet Humppilasta. Humppilan ja Jokioisten raja kulkee järven poikki siten, että Humppilan puolella on suurempi osa järveä.

Luonto

Järven itärannalle on rakennettu kosteikkoja kuormitusta vähentämään. Kosteikkoihin toivotaan myös lintuja.

Virkistys

Veden laatu ei ole hyvä, sillä joka kesä esiintyy leväkukintoja. Jokioisten kunnalla on uimaranta ja seurakunnalla leirikeskus.
S/S Pehr Brahe

S/S Pehr Brahe oli suomalainen höyrylaiva jonka saksalainen sukellusvene upotti Rauman edustalla ensimmäisen maailmansodan aikana elokuun alussa 1916.
S/S Pehr Brahe rakennettiin 1864 Bergsunds Mekaniska Verkstadin telakalla Tukholmassa. Laivan ptuus oli 48,11 metriä, leveys 7,54 metriä ja syväys 4,40 metriä. Laivan vetoisuus oli 499 bruttorekisteritonnia ja siinä oli kaksi 50 hevosvoiman höyrykonetta.
Laivan tilaaja haaparantalainen Bottniska Ångfartygsbolaget-varustamo asetti S/S Haparanda nimen saaneen aluksen Tukholma–Haaparanta-linjalle. Vuonna 1876 laivan osti turkulainen Pehr Brahe-varustamo ja laivan uudeksi nimeksi tuli S/S Pehr Brahe. Laiva alkoi liikennöidä Pohjanlahdelta Turun kautta Lyypekkiin. Laivan kansirakenteet uusittiin 1879 ja vuonna 1889 se sai uuden 444 hevosvoiman höyrykoneen ja uuden höyrykattilan. Vuodesta 1892 lähtien laiva oli Turku–Hanko–Lyypekki-linjalla.
Vuonna 1900 laivan osti turkulainen Ångfartygsaktiebolag Poseidon-varustamo ja se jatkoi samalla linjalla liikennöintiä. Laiva toi 2. toukokuuta 1900 Saksasta SUomen ensimmäisen henkilöauton Turkuun. Vuonna 1905 laivan omistajaksi tuli turkulainen Transito-bolaget-varustamo ja se jatkoi vuoteen 1908 saakka liikennöintiä Turun ja Saksan välillä yhdessä S/S Porthanin ja S/S Finlandin kanssa.
S/S Per Brahe kulki kesällä 1914 Helsinki–Kokkola–linjalla ja maailmansodan alettua se siirtyi liikennöimään Rauma–Gävle-linjaa yhdessä S/S Uleåborgin kanssa. Talvella 1915 laiva oli Turku–Tukhoma-reitllä muun ajan se liikennöi Rauman ja Gävlen välillä.
Saksalainen sukellusvene UB 36 upotti Raumalta Tukholmaan matkalla olleen S/S Per Brahen tykkitulella Rauman edustalla 2. elokuuta 1916. Laivan miehistö komennettiin pelastusveneisiin ennen upottamista ja paikalle myöhemmin tullut ruotsalainen höyrylaiva S/S Öland toi miehistön Raumalle. Upottamispaikka oli noin 15 meripeninkulmaa majakkalaiva Relandersgrundista lounaaseen.

Muita samannimisiä aluksia

Lähes samanniminen alus oli myöhemmin turkulaisen Ånfartygs Aktiebolaget Mariehamn-varustamon matkustajalaiva S/S Per Brahe. Tämä laiva oli rakennettu Kööpenhaminassa 1908. Laivan pituus oli 64 metriä ja leveys 10,1 metriä sekä suurin nopeus 15 solmua. Höyrykoneen teho oli 1 300 hevosvoimaa ja laivassa oli 92 matkustajavuodepaikkaa. Laiva liikennö Tanskassa S/S Sverige ja S/S Niels Holst nimisenä kunnes´se ostettiin 1936 Suomeen. Suomessa laiva liikennöi pääasiassa Turku–Maarianhamina–Tukholma-päivälinjalla vuosina 1937–1953. Sotavuosina laiva oli jonkin aikaa vuokrattuna Norjan rannikkoliikenteeseen ja vuonna 1944 se oli kuljettamassa suomalaisia joukkoja Tornion valtaukseen syksyllä 1944. Laiva oli sitten vuoteen 1947 saakka venäläisten käytössä asuntolaivana. Vuonna 1953 laiva myytiin Yhteisliikennevarustamolle joka myi sen edelleen 1954 romutettavaksi Ystadiin Ruotsiin.
Peter Marshall

Ralph Pierre LaCock eli Peter Marshall (s. 30. maaliskuuta 1926) on yhdysvaltalainen televisiojuontaja, näyttelijä ja laulaja. Hän toimi Hollywood Squaresin alkuperäisenä juontajana vuosina 1966–1981.
Hollywood Squaresin ulkopuolella Marshall on muun muassa esiintynyt Broadway-teatterissa ja laulanut big bandeissa. Hänen sisarensa Joanne Dru menestyi näyttelijänä.
Länsi-Virginiassa syntynyt Marshall voitti kaksi Emmy-palkintoa vuosina 1974 ja 1975.
Puerto Princesan kansallispuisto

Puerto Princesan kansallispuisto sijaitsee noin 50 km pohjoiseen Puerto Princesan kaupungista, Palawanin saarella Filippiineillä. Puerto Princesan kaupunginhallinto on hoitanut aluetta vuodesta 1992 ja se liitettiin UNESCOn maailmanperintölistalle vuonna 1999.
Kooltaan kansallispuisto on noin 5 800 hehtaaria. Maasto on kalkkikivikarstimaata ja maan alla kulkee maanalainen joki. Maanalainen joki virtaa suoraan Etelä-Kiinan mereen. Joen muodostamassa käytävässä on tippukivipuikkoja ja -pylväitä. Osaan jokea vaikuttaa vuorovesi.
Alue on myös tärkeä suojelukohde biodiversiteettinsä takia. Alueella on täysi niin sanottu vuorilta-mereen ekosysteemi ja lisäksi alueelta löytyvät yhdet Aasian tärkeimmistä metsistä.
Porin työväentalo

Historia

Vuonna 1887 perustetun Porin työväenyhdistyksen rakentamassa talossa oli alun perin juhlasali esiintymislavoineen sekä ravintolatilat ja biljardihuone. Vuonna 1921 rakennusta laajennettiin, jolloin valmistuivat uusi ravintola ja keittiö sekä viisi uutta toimistohuonetta. Peruskorjaus suoritettiin 1951. Poliittisten tilaisuuksien lisäksi Torppa tuli vuosikymmenten saatossa tunnetuksi muun muassa suosittuna tanssi- ja konserttipaikkana, jossa esiintyi kotimaisten huippuartistien ohella myös tunnettuja ulkomaisia nimiä.
Sisällissodan aikana Torppa oli Porin punakaartin päämajana. Jatkosodan vuosina taloa pitivät hallussaan Porin lentokenttää tukikohtanaan käyttäneet natsi-Saksan joukot. Porin Työväentalo toimi myös urheilutilana, talossa järjestettiin erityisesti voimailu- ja kamppailulajien kilpailuja. Porin Pyrinnön urheilijat käyttivät työväentalon salia harjoituspaikkanaan, lisäksi talossa sijaitsi muun muassa Porin Pallo-Tovereiden toimisto. Porin Työväen Teatterin näyttämönä Torppa oli vuosina 1918–1931.

Purkaminen

Porin työväentalo purettiin 1973. Seuraavana vuonna sen paikalle valmistui seitsenkerroksinen asuinrakennus sekä kaksikerroksinen kokoushuoneisto juhlasaleineen. Porin Työväenyhdistys luopui kiinteistöistä vuonna 1993. Annankadun varrella olevan rakennuksen seinässä on kuvanveistäjä Aarne Elomaan vuonna 1979 paljastettu työväentalon muistoreliefi. Porin työväentalon esineistöä on nähtävillä Tampereella Työväenmuseo Werstaassa.
Kummitusjuttu

Kummitusjuttu on perinteinen tai kaupunkitarina yliluonnollisesta tapahtumasta, jossa esiintyy epätodellisia ja pelottavia hahmoja eli kummituksia. Kummituksen ilmestyminen saattaa liittyä selvittämättä jääneeseen tapahtumaan, vääryyden tunnustamiseen tai kostamiseen. Kummitusjuttujen kertominen on perinteinen kauhuviihteen muoto.
Perinteinen Suomessa kerrottu kummitusjuttu on esimerkiksi tarina väärennetystä mitasta: Rikkaan talon isäntä kuolee. Jonkin ajan kuluttua isännän haamu ilmestyy talon pojalle sanoen: Kapassa on kaksi pohjaa. Talossa viljan mittaamiseen käytetty puuastia eli kappa tutkitaan ja siinä tosiaan on valepohja, jonka avulla isäntä on pettänyt viljakaupoissa. Kun valepohja poistetaan, kummitus ei enää ilmesty.
Nykyaikaisena kummitusjuttuna kerrotaan vaikkapa tarinaa katoavasta liftarista: Autoon otetaan esimerkiksi pimeältä tieltä peukalokyytiläinen, joka jonkin ajan kuluttua onkin kadonnut takapenkiltä. Tarinaan voi liittyä lähellä liftarin kyytiinnousupaikkaa tapahtunut murha.
Nick Dinsmore

Nick Dinsmore eli Eugene (s. 17. joulukuuta 1975 Jeffersonville, Indiana, Yhdysvallat) on entinen yhdysvaltalainen World Wrestling Entertainmentin painija, joka on entinen World Tag Team -mestari. Hän painaa 103 kg ja on 183 cm pitkä. Hän ei läpäissyt kolmatta huumetestiä, joten WWE purki sopimuksen.
Eric Olsoni

Bo Eric Finved Olsoni (14. marraskuuta 1893 Halikko – 25. maaliskuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen kirjakauppias ja ruotsin kielellä kirjoittanut teatterikriitikko ja näytelmäkirjailija. Hän käytti myös nimimerkkiä Bo Oscarsson.
Olsoni omisti 1930–1966 helsinkiläisen vuonna 1918 perustetun Nordiska antikvariska bokhandeln - Pohjoismainen Antikvaarinen kirjakauppa -kirjakaupan. Hän toimi teatterikriitikkona Arbetarbladet-lehdessä 1923–1927 ja Nya Argus -lehdessä 1928–1953. Olsoni oli myös Nya Arguksen päätoimittajana 1954–1959.
Eric Olsonin tytär Tove Olsoni-Nilsson (1921–2005) omisti isänsä jälkeen Nordiska antikvariska bokhandeln -kirjakaupan 1966–2001.
Vulcan (raketti)

Vulcan on United Launch Alliancen kehitteillä oleva kantoraketti.
Ensimmäinen laukaisu on tarkoitus tehdä aikasintaan 2019.
Vulcanin on tarkoitus lopulta korvata Atlas V ja Delta IV raketit. Hankkeen tavoitteena on tehdä SpaceXn Falcon-rakettien kanssa kilpailykykyinen raketti ja korvata venäläisvalmisteiset RD-180-rakettimoottorit Blue Originin BE-4 -moottoreilla.
Janne-Olli Järvenpää

Janne-Olli Järvenpää (s. 1971) on suomalainen yritysjohtaja, joka on toiminut vuodesta 2015 Mehiläinen Oy:n toimitusjohtajana. Ennen Mehiläisen toimitusjohtajan tehtävää hän johti vuosina 2006–2015 perustamaansa sosiaali- ja terveysalan yritystä Mediverkkoa.

Ura

Ennen em. tehtäviään Mehiläisessä ja Mediverkossa Järvenpää toimi johtotehtävissä Suomessa ja Baltiassa kansainvälisen tietoliikennealan yrityksen Cisco Systemsin palveluksessa. Muuta kansainvälistä kokemusta hänellä on liikkeenjohdon konsultin tehtävistä Bain & Companyn Tukholman, Lontoon sekä San Franciscon toimistoista.

Koulutus

Oulusta kotoisin olevalla Järvenpäällä on MBA-tutkinto Ranskasta kansainvälisestä liikkeenjohdon instituutista INSEAD:ista. Lisäksi hän on suorittanut ranskalaisen ekonomin tutkinnon (Diplôme de l`Ecole Supérieure de Commerce de Dijon) sekä kauppatieteiden maisterin tutkinnon Helsingin kauppakorkeakoulussa.
Inanna

Inanna (tai Ninnanna, taivaan kuningatar) oli sumerilaisessa mytologiassa esiintynyt rakkauden, hedelmällisyyden ja sodan jumalatar. Häntä vastasi Assyrian, Babylonian ja Akkadian mytologioissa Ištar , sekä myöhemmin kreikkalaisessa mytologiassa Astarte.
Inanna oli taivaanjumalan Anun tytär, mutta hänet on mainittu myös kuunjumala Nannan ja tämän puolison Ningalin lapsena. Toisinaan hänet esitetään Venus-planeetan Ninsianna-nimisenä personifikaationa. Inanna on mainittu hedelmällisenä hahmona, joka ensin hurmasi miehet ja sitten jätti heidät. Yleensä hänet kuvattiin joko kalliisiin vaatteisiin pukeutuneena, tai sitten täysin alastomana. Inannan symbolina oli kahdeksansakarainen tähti. Merkittäviä Inannan pyhättöjä oli Urukissa, Zabalamissa ja Babylonissa.
Inannaan liittyy tunnettu myytti hänen laskeutumisestaan alamaailmaan, jossa hän laskeutuu manalaan ja julistautuu sen valtiaaksi. Manalan todellinen valtias on kuitenkin hänen siskonsa Ereškigal, joka Inannan röyhkeyden vuoksi surmaa tämän. Luonto kuitenkin kuolee Inannan mukana eikä mikään enää voi kasvaa, joten Ea antaa hänen syntyä uudestaan. Inanna antaa puolisonsa Dumuzin ottaa hänen paikkansa, ja tästä tuleekin manalan hallitsija yhdessä Ereškigalin kanssa.
A1AD

α₁-antitrypsiinivaje (voidaan kirjoittaa myös alfa1-antitrypsiinivaje), lyhennettynä A1AD tai alfa-1, on perinnöllinen sairaus, jossa α₁-antitrypsiinin määrä veressä on liian vähäinen. A1AD:tä esiintyy yleisimmin luoteiseurooppalaisilla sekä iberialaisilla (espanjalaisilla ja portugalilaisilla). A1AD voi aiheuttaa keuhkolaajentuman ja joskus myös maksasairauden. Lievempimuotoisena A1AD esiintyy muun muassa vaikean astman yhteydessä.
Wendelin Werner

Wendelin Werner (s. 23. syyskuuta 1968 Köln, Länsi-Saksa) on saksalaissyntyinen ranskalainen matemaatikko, joka tutkii satunnaiskulkua Schrammin–Loewnerin evoluutiota sekä aiheisiin liittyvää todennäköisyysteoriaa ja matemaattista fysiikkaa. Vuonna 2006 hän sai 25. Kansainvälisissä matemaatikkokongressissa Madridissa Fieldsin mitalin. Werner työskentelee professorina Pariisin yliopiston Paris-Sudissa Orsayssa ja osa-aikaisena École Normale Supérieuressa.
Werner sai Ranskan kansalaisuuden vuonna 1977. Hän opiskeli École Normale Supérieuressa vuosina 1987–1991. Hän teki väitöskirjansa vuonna 1993 Université Pierre-et-Marie-Curiessa, ja sen ohjasi Jean-François Le Gall. Werner oli tutkimusavustaja CNRSssa vuosina 1991–1997. Samaan aikaan hänelle myönnettiin kaksivuotinen Leibniz Fellowship Cambridgen yliopistoon.
Hänelle on myönnetty myös muita palkintoja, kuten vuonna 2006 SIAM George Pólya -palkinto. Palkinnon saaneeseen tutkimusryhmään kuuluivat myös Gregory Lawler ja Oded Schramm.
Hän on näytellyt vuonna 1982 ranskalaisessa elokuvassa La Passante du Sans-Souci.
Matkasekki

Matkasekki eli matkashekki on määräsummalle valmiiksi asetettu sekki. Matkasekki on tarkoitettu maksuvälineeksi matkoilla.
Matkasekki asetetaan tavallisesti jollekin tunnetulle valuutalle, kuten Yhdysvaltain dollarille. Matkasekin voi ostaa ennen matkalle lähtöä ja vaihtaa kohdemaan käteisvaluutaksi perillä hotellissa, vaihtokonttorissa tai pankissa. Joissakin maissa kuten Yhdysvalloissa matkasekit käyvät maksuvälineinä myös monissa liikkeissä.
Turvallisuuden vuoksi matkasekkien sarjanumerot kannattaa kirjoittaa muistiin. Jos sekki katoaa tai varastetaan, se korvataan.
Palmqvistin talo

Palmqvistin talo on Helsingissä Pohjoisesplanadi 23:ssa sijaitseva empiretyylinen, vuosina 1837–1838 rakennettu kolmikerroksinen toimisto- ja liiketalo. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Anders Fredrik Granstedt ja rakennutti  räätälimestari Albin Palmqvist. Palmqvistin makasiini ja verstas olivat talon Fabianinkadun puoleisessa siivessä ja Pohjoisesplanadin puolella oli kauppoja ja asuntoja.
Perimätiedon mukaan Aleksis Kivi asui ylioppilas­aikanaan yhden lukukauden Palmqvistin talossa ja vieraili Palmqvistien luona usein myöhemminkin. Hänen on myös väitetty kosineen Albin Palmqvistin tytärtä Albinaa.
Palmqvistin taloa uhkasi 1950-luvulla purkaminen kun samassa korttelissa pääkonttoriaan pitänyt Pohjoismaiden Yhdyspankki suunnitteli notariaattiosastonsa rakentamista Fabianinkadun varrelle. Suunnitelma muuttui kuitenkin että lopulta pankin laajennusosaa varten purettiin vain Palmqvistin talon Fabianinkadun puolella ollut matala siipirakennus. Uusi notariaattirakennus valmistui sen paikalle vuonna 1964, ja sen suunnitteli arkkitehti Alvar Aalto. Se on vain kolmikerroksinen ja sopi siten Palmqvistin talon korkeuteen.
Tunturihaarikko

Ulkonäkö ja koko

Monivuotinen, löyhästi mätästävä ja rönsytön tunturihaarikko kasvattaa 3–12 cm korkeat varret. Varret ovat rentoja tai kohenevia, juurehtivia ja kaljuja. Lehdet ovat 10–27 mm pitkiä, rihmamaisia ja pareittain yhdistyvisiä. Valkoiset kukat ovat yksittäin varren päässä. Kukkaperät ovat nuppuvaiheessa nuokkuvia, mutta suoristuvat myöhemmin. Verhiö ja teriö ovat useimmiten viisilehtisiä, nuput ovat pallomaisia. Verholehdet ovat tavallisesti yli 2,5 mm pitkiä. Valkoiset terälehdet ovat jokseenkin verholehtien pituisia. Heteitä on tavallisesti kymmenen kappaletta, joskus vain viisi. Suomessa tunturihaarikko kukkii heinä-elokuussa. Hedelmä on kapean munamainen kota.
Tunturihaarikko risteytyy rentohaarikon (S. procumbes) kanssa. Risteymä tunnetaan nimellä rönsyhaarikko (S. x normaniana).

Levinneisyys

Tunturihaarikon levinneisyysalue pohjoisella pallonpuoliskolla on laaja, mutta hajanainen. Euroopassa lajia esiintyy paikoitellen Pyreneiden niemimaalla, Skotlannissa, Alpeilla, Apenniineilla, Balkanin alueen vuoristoseuduilla, Karpaateilla, Sudeeteilla, Kaukasuksen alueella, Islannissa, Fennoskandian vuoristo- ja tunturiseuduilla sekä Venäjän pohjoisosissa. Afrikassa lajia tavataan Marokossa, Aasiassa paikoin Turkissa, Keski-Aasiassa sekä paikoin Keski- ja Pohjois-Siperiassa. Pohjois-Amerikassa tunturihaarikkoa kasvaa Kalliovuorilla mantereen itäosissa sekä Koillis-Kanadassa. Se on myös levinnyt Grönlantiin. Tunturihaarikko on Suomessa pohjoisimman Lapin kasvi, jota kasvaa erityisesti Käsivarren suurtuntureilla Enontekiöllä, mutta paikoitellen myös Keski-Lapissa saakka.

Elinympäristö

Tunturihaarikko kasvaa tunturien kosteilla lumenviipymäpaikoilla, valuvesirinteillä, joen- ja puronvarsipensaikoissa. Joskus lajia kasvaa myös tienvarsisoraikoissa ja kyläniityillä.
Myllylahti (Kuhmoinen, Harmoinen)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 26 hehtaaria, se on 1,8 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Lummenen alueeseen (14.254) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 78,7 metriä mpy.
Syntetismi

Syntetismi oli maalaustyyli, jossa suosittiin vahvoja ääriviivoja, yhtenäisiä väripintoja, litteyttä, perusvärejä ja yksinkertaisia muotoja. Syntetismin syntyyn vaikuttivat japanilaiset puupiirrokset, keskiaikaiset lasimaalaukset, primitiivinen taide ja eri maiden kansantaide. Värit olivat useimmiten muita kuin paikallisvärejä. Syntetismi oli yksi postimpressionismin suuntauksista.
Syntetistisesti maalasivat etenkin symbolistit 1890-luvulta alkaen. Suomessa muiden muassa Akseli Gallen-Kallela sovelsi syntetismiä Kalevala-aiheisiin maalauksiinsa.Paul Gauguin oli tunnettu syntetisti.
Syntetismi liittyy teosten muotokieleen, kun taas symbolismi viittaa taiteen aatesisältöön. Maalaustyyli sai alkunsa 1886 alkaen Ranskan Pont-Avenissa Bretagnen alueella, jossa työskentelivät muiden muassa Émile Bernard ja Paul Gauguin. Tämän ryhmän pohjalta perustettiin 1891 syntetistien virallinen ryhmä, johon kuului lisäksi Charles Laval, Louis Anquetin, Émile Schuffenecker ja Daniel de Monfried.
Periaatteena oli, että yksinkertaistaminen, ääriviivapiirustuksen korostus ja värien pelkistys tehosti ilmaisua. Syntetistit maalasivat muistinvaraisesti ja samalla pyrkivät tiivistämään havaintoja jäljittelyn ja todellisuusilluusion sijasta.
Émile Bernard ja Louis Anquetin käyttivät tyylistä nimitystä cloisonnismi, joka tulee keskiaikaisesta cloisonné-tekniikasta. Cloisonnismiin kuuluivat tyypillisesti voimakkaat mustat ääriviivat, jollaisia syntetistit kuten Gauguin eivät kuitenkaan käyttäneet.
Purjemerimonni

Levinneisyys

Purjemerimonnien esiintymisalue kattaa Pohjois- ja Keski-Amerikan Atlantin puoleisen rannikon Cape Codista Panamaan. Niitä tavataan myös Meksikonlahdessa, ja joskus myös jokisuiden murtovedessä.

Ravinto

Purjemerimonnin ruokavalioon kuuluvat pienet pohjassa elävät kalat ja äyriäiset, joita se löytää viiksiensä avulla.

Lisääntyminen

Purjemerimonnit kutevat kesällä. Munia on 10–30 ja koiras ottaa ne hedelmöityksen jälkeen suuhunsa turvaan. Kuoriuduttuaan poikaset hakevat vielä usean viikon ajan turvaa isänsä suusta. Haudonnan aikana koiras ei syö mitään.
Itä-Yhdysvaltain Grand Prix 1980

Itä-Yhdysvaltain Grand Prix 1980 oli Formula 1 -sarjan kauden 1980 päätösosakilpailu, joka ajettiin 5. lokakuuta 1980 Watkins Glenin radalla Yhdysvalloissa. Kilpailun voitti Williamsilla ajanut Alan Jones. Kilpailu oli myös viimeinen kerta, kun F1-osakilpailu järjestettiin Watkins Glenissä.