Y-sukupolvi

Y-sukupolvi tarkoittaa Yhdysvalloissa ja Euroopassa 1980-luvun alun ja 1990-luvun puolivälin välillä syntynyttä sukupolvea. Nimitys on johdettu edellistä sukupolvea kuvaavasta X-sukupolvi-nimityksestä.
Samasta kohortista käytetään myös muun muassa nimityksiä nettisukupolvi ja millenniaalisukupolvi tai lyhemmin millenniaalit (< millennium; viitaten kolmannen vuosituhannen alkuun, jolloin sukupolvi tuli täysi-ikäiseksi).

Elämäntapa ja arvot

Y-sukupolvelle sanotaan olevan ominaista vapaamielisyys ja kasvaminen uuden viestintätekniikan mukana. Sukupolvi kyseenalaistaa edellisen sukupolven (X-sukupolvi) elämänarvot ja on myötäkasvanut tietokoneiden kehityksen kanssa. Siinä missä X-sukupolvi ihasteli korvalappustereoiden läpimurtoa, Y on kiinnostunut matkapuhelimien, tietokoneiden ja elektroniikan mahdollisuuksista. Y-sukupolven edustajat toteuttavatkin suuren osan viestinnästään kansainvälisessä tietoverkossa. Pikaviestimet ovat kehittyneet kyseisen sukupolven tarpeisiin ja niitä sovelletaan aktiivisesti.
Pikaviestimien kehityksen yleistyttyä sukupolvi Y:n arvioidaan olevan lähes viikoittain tekemisissä vieraiden kielten ja kulttuurien kanssa, ja näin he kokevat elämänsä viitekehyksen maantieteellisesti huomattavasti laajemmin kuin aikaisemmat sukupolvet. Elämän viitekehyksen laajennuttua oman kotimaan ulkopuolelle sukupolven huomion keskittyminen samalla suppenee omaan itseen ja lähimpiin ihmisiin. Siinä kun vanhempi X-sukupolvi kokee yhteenkuuluvuuden tunnetta sukunsa ja isänmaansa kansalaisten kanssa, Y-sukupolvi on taas vahvasti perhe- ja yksilökeskeinen.
Y-sukupolvi kannattaa aiempia sukupolvia laajemmin liberaalia suhtautumista arvokysymyksiin, kuten samaa sukupuolta olevien avioliitto-oikeuteen ja kannabiksen laillistamiseen. Lisäksi Y-sukupolven edustajat kannattavat aiempaa vahvemmin markkinaliberalismia ja oikeistolaisia arvoja talouspolitiikassa.
Y-sukupolvi on varautunut niin ammatinvalinnan kuin avioliitonkin suhteen, ja kokee painostavina ja lamaannuttavina vanhemman X-sukupolven korkeat odotukset opiskelun ja työllistymisen suhteen. Tohtori Larry Nelson Brigham Youngin yliopistosta kuvaili ilmiötä: "In prior generations, you get married and you start a career and you do that immediately. What young people today are seeing is that approach has led to divorces, to people unhappy with their careers ... The majority want to get married [...] they just want to do it right the first time, the same thing with their careers."
Y-sukupolvi harrastaa runsaasti taidetta, josta musiikki laajoine lajityyppikirjoineen on suurimmassa suosiossa.

Kasvuympäristö

Y-sukupolvi on syntynyt vuosien 1980–1995 välillä. Y-sukupolvi ei kasvaessaan kokenut sotia niin Suomessa kuin Yhdysvalloissakaan, mutta Suomessa he kokivat nuorina 1990-luvun alun laman, jonka myötä osa heistä saattoi syrjäytyä. Y-sukupolvi on kasvanut tietoteknisen kehityksen kanssa, ja heille internet on tärkeä osa viestintää.

Y-sukupolvi Yhdysvalloissa

Yhdysvaltain Y-sukupolvi varttui 1990-luvun vakaan taloustilanteen aikana, kun maan talous nousi huikeasti ja kulutus lähti nousuun. Suuren työn tehnyt vanhempi sukupolvi pystyi tarjoamaan lapsilleen vakaan, turvallisen lapsuuden sekä korkeakoulutuksen. Demokratian tuulet sekä vapaa kasvatus toivat lisää vapautta lapsille, ja perhemalli uudistui auktoriteettisuhteiden vapauduttua. Teknologia mahdollisti lisääntyvän mainonnan, jonka luomiin arvoihin uusi sukupolvi kasvoi kiinni. Vanhemmat sukupolvet säästivät rahaa, mutta Y-sukupolvi kuluttaa. Halukkuus hyväntekeväisyyteen sekä auttamiseen ovat tyypillisiä, silloin kun oma elämän koetaan olevan taloudellisesti kunnossa. Varakkuus on mahdollistanut suvaitsevuuden, yhdessä internetin kehittymisen, matkustamisen lisääntymisen sekä maapalloistumisen kanssa.

Työelämä

Y-sukupolvi alkoi tulla työelämään 2000-vuosikymmenellä. Vuoteen 2020 mennessä Y-sukupolvi muodostaa 50 prosenttia maailman työvoimasta. Y-sukupolven edustajien työ koostuu usein pätkätöistä.
Y-sukupolvessa ja heidän seuraajilleen raha ja ”koko elämän uhraaminen kasvottomien osakkeenomistajien rikastuttamiseen” eivät ole enää kaikkialla ensisijaisia.

Tavoitteet työssä

Kansainvälisen millennials at work -kyselytutkimuksen (2008–2011) mukaan Y-sukupolvi kaipaa työltään eniten koulutus- ja kehittymismahdollisuuksia sekä joustavuutta; palkka ei heille ole etusijalla. Y-sukupolvi on myös valmis vaihtamaan työnantajaansa useasti työuransa aikana: vain 18 prosenttia heistä ilmoitti kyselytutkimuksessa aikovansa pysyä nykyisessä työtehtävässään pitkään. Y-sukupolvi vaatii työelämässä tasapainoa työn ja vapaa-ajan välillä.
Kirsi Pihan ja Liisa Poussan (2012) mukaan Y-sukupolvelle työssä viihtyminen ja työn mielekkyys on tärkeää, ja he arvostavat työssä kehittymistä. He arvostavat työpaikan yhteisöllisyyttä ja työnantajansa arvoja. Y-sukupolvi valitseekin työnantajansa usein tämän arvojen ja maineen perusteella.

Suhde johtamiseen

Y-sukupolven uskotaan haastavan vanhat johtamisen mallit. Tiukka hierarkia ja käskyttäminen edustavat heille menneisyyttä, ja he vaativat johtajiaan tarjoamaan heille haasteita ja toisaalta selvästi määriteltyjä puitteita työlleen. Y-sukupolvi kaipaa työyhteisössään itsenäisyyttä, palautetta ja luottamusta. Y-sukupolven avoimuus sekä uudet ideat ja näkökulmat voivat joidenkin tutkijoiden mukaan kehittää työelämää terveeseen suuntaan.

Teknologian käyttö työssä

Tietokoneiden aikakaudella kasvanut Y-sukupolvi osaa vaatia työnantajaltaan erinomaista tietoteknistä ympäristöä. Toisaalta heidän tietotekninen omavaltaisuutensa ja avoimuutensa voi aiheuttaa työnantajalle myös tietoturvariskejä.
Y-sukupolvi käyttää liikematkoillaan yhteisöllisiä viestimiä ahkerammin kuin vanhemmat sukupolvet. He myös suosivat sähköistä työviestintää verrattuna asioiden hoitamiseen puhelimitse tai kasvokkain, ja he pitävät teknologiaa tärkeänä työnsä tehokkuuden kannalta.
Y-sukupolvea kutsutaan myös diginatiiveiksi, sillä he ovat kasvaneet maailmassa, jossa tietotekniikka on itsestäänselvyys.

Arvostelua

Juha Siltala on sanonut, että puhe nuorison kunnottomuudesta liittyy kireään taloustilanteeseen. Ongelmallista on se, että aikuiset ja etenkin taloudellinen ja poliittinen yläluokka sotkivat asiat holtittomalla rahankäytöllä ja olivat piittaamattomia tekojensa seurauksista. Tämän jälkeen syytökset kohdistettiin nuoriin, jotka joutuvat kärsimään lama-aikojen seurauksista. Lama-ajan vaikeudet vaikuttivat voimakkaasti perheisiin. Nuorten aikuisten ongelmien taustalla on usein vanhempien toimeentulo- ja mielenterveysongelmat, joilla on taipumus periytyä seuraavalle sukupolvelle.