Fidesz

Historia

Puolue perustettiin 1988 nimellä Fidesz, jolloin se oli lyhenne sanoista Fiatal Demokraták Szövetsége, Nuorten demokraattien liitto. Tuolloin puolueen jäsenet olivat lähinnä opiskelijoita, jotka tapasivat kommunistipuolueen pelossa pienissä ryhmissä. Jäsenyydelle oli 35 vuoden yläikäraja, joka poistettiin 1993. Fidesz sai vuonna 1989 Thorolf Rafton mukaan nimetyn säätiön ihmisoikeuspalkinnon.
Vuoden 1994 huonon vaalituloksen jälkeen Fidesz muutti suuntaansa liberaalista konservatiiviseksi. Vuonna 1995 nimeen lisättiin Magyar Polgári Párt. Linjanmuutos aiheutti vakavaa pettymystä jäsenistössä ja liberaalit erosivat heistä osan liittyessä Vapaiden demokraattien liittoon (SZDSZ), joka sitten muodosti hallituksen sosialistien kanssa.
Linjanmuutoksen jälkeen vaalitulokset paranivat ja vuonna 1998 Fidesz muodosti hallituksen Viktor Orbán pääministerinä. Mukana koalitiohallituksessa olivat kristillisdemokraattisen Unkarin demokraattisen foorumin (MDF) ja Pienviljelijöiden, maatyöläisten ja kansalaispuolue (unk. Független Kisgazda-, Földmunkás- és Polgári Párt). Hallitus joutui osallisiksi useisiin korruptiotapauksiin.
Vuoden 2002 vaaleissa Fidesz hävisi niukasti sosialistipuolueelle ja menetti edelleen asemiaan lokakuun kunnallisvaaleissa. Nimi muutettiin keväällä 2003 nykyiseksi.
Fidesz ja Kristillisdemokraattinen kansanpuolue (KDNP) liittoutuivat vuoden 2006 vaaleihin, mutta hävisivät niukasti sosialistien ja liberaalien liitolle.
Kun syyskuussa 2006 tuli ilmi ääninauha, jossa pääministeri Ferenc Gyurcsány tunnusti valehdelleensa ennen vaaleja, Fidesz järjesti joukkomielenosoituksia, jotka yltyivät väkivaltaisiksi, mistä hallitus syytti sitä. Fidesz kampanjoi pääministerin valehteluun viitaten 1. lokakuuta 2006 järjestetyissä kunnallisvaaleissa, jotka se voitti selvästi.
Talouspoliittisesti Fidesz on pitänyt vasemmistolaisempaa tai populistisempaa linjaa kuin sosialistipuolue MSZP, ja kaatoi vuonna 2008 kansanäänestyksellä hallituksen esityksen terveyskeskus- ja yliopistojen lukukausimaksuista. Puolueen johtaja Viktor Orbán on retoriikassaan asettanut valtiososialismin ajan ja uusliberalismin samaan ryhmään, koska pitää vanhaa MSZMP:ta ja nykyistä sosialistipuoluetta MSZP:ta samana ja samojen henkilöiden muodostamana.
Vuoden 2010 vaaleissa Fidesz sai ensimmäisellä kierroksella 52,7 prosenttia äänistä. Kaksi viikkoa myöhemmin vaalien toisella kierroksella 25. huhtikuuta 2010 varmistui puolueen saaneen yli kaksi kolmasosaa parlamenttipaikoista, jolla enemmistöllä se voi jopa muuttaa Unkarin perustuslakia.

Vallan keskitystä, korruptiota ja tiukkaa pakolaispolitiikkaa

Fidesz muutti vaalitapaa niin, että se sai vuonna 2014 noin 45 prosentin ääniosuudella kaksi kolmasosaa parlamenttipaikoista. Saman tapainen vaalitapa on käytössä Venäjällä. Vuonna 2010 Unkari otti käyttöön medialain, jonka mukaan tarkoitusta varten perustettu medianeuvosto valvoo olennaisia tiedousvälineitä: uutistoimistoa, radiota ja televisiokanavia. Pääministeri Orbán valitsi medianeuvoston yhdeksäksi vuodeksi. Toisaalta uusi medialaki paransi lähdesuojaa.
Fidesz ajoi 2010-luvulla kovenevaa kansallismielistä politiikkaa, jonka myötä sen ajama politiikka lähentyi äärioikeistolaista Jobbikia. EU ja Bryssel olivat puolueen mielestä Unkarin vihollisia. Puolue yhdisteli ohjelmassaan tosiasioita ja viholliskuvia luovia väitteitä. Korruptio lisääntyi. Fidesz hankki rahaa erilaisista kaupoista. Orbán järjesteli rahakkaita sopimuksia lähipiirilleen ja perheelleen. Fidesz myös otti itselleen osan EU-tuesta. Rahan lisäksi Fidesz pyrki varmistamaan valtansa säilymisen. Fidesz sijoitteli kannattajiaan hallinnon avainvirkoihin.  Korruptiosta huolimatta suurin osa kansasta kannatti hallitusta. Puolue pyrki myös valvomaan lehdistöä. Myös Orbánin ja Fideszin vastustus oli kova, mutta hajanaisella oppositiolla ei ollut mahdollisuutta saada ääntään kuuluviin.
Vuonna 2014 Unkarin talous oli kasvussa, mutta samoin oli eriarvoistuminen ja tiettyjen kansanosien köyhyys. Samalla Fidesziä syyteltiin yhä enemmän korruptiosta.
Syksyllä 2015 Eurooppaa koetteli pakolaiskriisi, mihin Unkari vastasi sulkemalla käytännössä rajansa pakolaisilta. Unkarin linja herätti kritiikkiä; toisaalta useat Itä-Euroopan maat sanoivat kannattavansa sitä.
EU:n petostentorjuntaviraston keväällä 2016 julkaistu raportti toteaa Unkarin olevan EU-tukien väärinkäytöksissä EU-maiden kärkikolmikossa. Transparency Internationalin asiantuntijan mukaan korruptio on Unkarissa keskittyneempää kuin koskaan kommunismin kaatumisen jälkeen, ja että maassa voi menestyä ainoastaan olemalla lähellä hallitusta ja Fidesz-puoluetta. 
Fidesz-hallituksen suunnitelmat uudesta työaikalaista, joka tunnettiin myös "orjalain" nimellä, aloittivat loppuvuodesta 2018 laajojen mielenosoitusten sarjan. Aluksi kritiikki kohdistui lähinnä työaikalakiin, mutta se laajeni tyytymättömyyden ilmaisuksi ylipäätään hallitusta kohtaan. Mielenosoitusten tunnetuimmaksi symboliksi nousi O1G-meemi.
Spekulaatioiden mukaan työlain takana on Saksan autoteollisuus, joka on lobannut Unkarin hallitusta maan pahenevan työvoimapulan vuoksi. Unkarin työttömyys painui 3,7 prosenttiin vuoden 2018 lopulla, ja palkat ovat nousseet viime aikoina kaksinumeroisia prosenttilukuja vuosittain.
Unkarin neljästä suurimmasta yrityksestä kolme on saksalaisten Audin, Boschin ja Mercedeksen tytäryhtiöitä.
Fidesz voitti vuoden 2019 kuntavaalit selvästi, mutta se menetti kannatustaan monin paikoin. Budapestissa valittiin yhdistyneen opposition ajama pormestari. Opposition äänisaalis kasvoi, koska se yhdistyi ja syytti valtapuolue Fidesziä korruptiosta.