Syros (kaupunki)

Maantiede

Syroksen poliksen kaupunkikeskus sijaitsi saaren itärannikolla nykyisen Ermoúpolin kaupungin paikalla. Sen akropoliina eli linnavuorena ja yläkaupunkina toimi nykyinen Áno Sýroksen kukkula.
Syros on luetteloitu ainoaksi varsinaiseksi polikseksi Syroksen saarella. Saarella sijaitsi kuitenkin myös ainakin yksi muu kaupunki, Galessos tai Galessa, saaren länsirannikolla. Se kuului oletettavasti Syroksen poliksen alaisuuteen, sillä saarta ei mainita dipoliiksi antiikin lähteissä. Nimeltä tunnetaan myös saarella sijannut Eskhatian kaupunki. Syros luettiin antiikin aikana kuten nykyäänkin kuuluvaksi Kykladeihin.

Historia

Syroksen kaupunki oli Ateenan siirtokunta, ja sen asukkaat olivat joonialaisia. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Syrios (Σύριος). Koko saaren väestö jakautui kolmeen heimoon, joista tiedetään nimeltä Naksiatai ja Galessioi; näistä viimeksi mainittu viittaa selvästi Galessoksen asukkaisiin.
Syroksen saari on usein yhdistetty Homeroksen Odysseiassa mainittuun Eumaioksen kotisaareen nimeltä Syrie. Homeroksen mukaan se sijaitsi lähellä Ortygiaa, sillä oli kaksi kaupunkia, ja se oli rikas viinin, karjan ja viljan suhteen. Ortygia on tällöin kytketty Delokseen ja Syrien kaksi kaupunkia Syroksen ja Galessoksen kaupunkeihin. Nykyisin Homeroksen Syrien ja Syroksen yhdistäminen nähdään kuitenkin virheellisenä, ja Syrie tulkitaan kuvitteelliseksi saareksi Homeroksen Ortygian tavoin.
Syroksen vaiheista tiedetään antiikin lähteiden kautta vain vähän. Saari ja kaupunki tulivat 500-luvulla eaa. Samoksen vallan alle.  Syroksesta oli kotoisin esisokraatikkoihin kuulunut filosofi Ferekydes. Tämä toimi myöhemmin Samoksella Pythagoraan opettajana. 400-luvun eaa. alkupuolen persialaissodissa Syros oli persialaisten puolella. Klassisella kaudella 400-luvun eaa. jälkimmäisellä puolella Syros kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 452/451–416/415 eaa. 300-luvulla eaa. Syros kuului puolestaan toiseen Ateenan liittoon. Kaupunki löi omaa hopearahaa 300-luvulta eaa. lähtien.

Rakennukset ja löydökset

Ermoúpolissa ei ole jäljellä juurikaan antiikin aikaisia jäänteitä, sillä nykyinen kaupunki on laajentunut antiikin aikaisen kaupungin paikalle 1800–1900-luvuilla, ja samasta syystä paikalla ei ole voitu suorittaa arkeologisia kaivauksia. Kaupungista on tunnistettu muun muassa kreikkalainen teatteri. Siitä on säilynyt pieni osa katsomoa Kleisthénous-kadulla olevan talon kellarissa. Teatteri ajoitetaan hellenistiselle kaudelle. Pieniin löytöihin Ermoúpolissa lukeutuvat antiikin aikainen reliefi ja roomalaiselta kaudelta peräisin oleva keisari Hadrianuksen patsaan jalusta Plateía Miaoúli -aukiolla olevalla Vapahtajan kirkastumisen (Metamórfosi tou Sotíros) kirkolla. Keisarin patsas itsessään oli tallella 1700-luvulle saakka, kunnes Kykladeja tuolloin valloittaneet venäläiset veivät sen.
Syroksen lyömien rahojen kuvituksen perusteella saarella oli kabiirien kultti. Näiden pyhäkkö on paikannettu nykyiseen Alithinín kylään Ermoúpolin luoteispuolelle, ja siihen liittyen on tehty löytöjä geometriselta kaudelta roomalaiselle kaudelle. Nykyisestä Grámmatasta on löydetty Asklepiokselle omistettu temppeli. Saarella on kaksi luolaa, joita kutsutaan ”Ferekydeen luoliksi”.
Saarelta tehtyjä esinelöytöjä on Sýroksen arkeologisessa museossa. Merkittävimmät löydöt saarelta ovat antiikin aikaa varhaisemmalta, esihistorialliselta kykladiselta kaudelta.