Artivismi

Artivismi eli aktivistinen taide on yhdistelmä sanoista taide (engl. art) sekä aktivismi. Se on kehittynyt rinnan Anti-globalisaatio-liikkeen sekä sodanvastaisen liikehdinnän kanssa. Tyypillisesti artivisti ajaa poliittista asiaansa taiteellisin keinoin. Hän voi siirtyä taiteen maailmaan aktivismin kentältä tai osallistua aktivistien toimintaan taidemaailmasta käsin. Toiminta voidaan aktivismin tapaan nähdä suoran toiminnan politiikkana.
Artivismi pyrkii osallistumalla muuttamaan asioita, kuten ihmisten elinehtoja. Se ei kuitenkaan säilytä kriittistä etäisyyttä kohteeseensa, kuten poliittinen taide. Puhtaaseen aktivismiin verrattuna artivismissa sosiaalinen toiminta yhdistyy taiteen traditioon. Yleisesti ottaen aktivistinen taide painottaa prosesseja ja emotionaalisuutta.

Artivismin lähi-ilmiöitä

Muun muassa katutaiteen kentällä on mukana artivistista toimintaa, jolloin pyrkimyksenä voi olla esimerkiksi julkisen tilan tilapäinen haltuunottaminen. Samoin erilaisiin talonvaltaushankkeisiin on yhdistetty artivistisia tavoitteita. Tällöin osaksi valtaamisen pyrkimyksiä nimetään tilan muuttaminen sosiaalikeskukseksi, joiden tarkoitus on tarjota esimerkiksi harjoittelutiloja yhtyeille, ateljeetiloja ja kokoontumistiloja taiteilijoille tai ryhmille. Myös Adbusters-vastamainoksia voidaan tarkastella artivismina. Taidemaailmaa lähentyen adbustersien toiminta perustuu osittain situationistien ajatteluun , erityisesti heidän "detournement"-käsitteeseensä. Artivismi ei ole sidottu tiettyyn välineeseen, joten sen piirteitä on esimerkiksi hakkeri-kulttuurissa, jolloin puhutaan usein haktivismista.
Artivistisella toiminnalla on yhtäläisyyksiä myös yhteisötaiteen kanssa. Kuten yhteisötaide artivistien työt toteutetaan yleensä projekteina, tapahtumina tai työpajoina. Muita toiminnan muotoja voivat olla erilaiset kampanjat, lobbaus tai seminaarien järjestäminen. Taiteilija tai aktivisti voi toimia tapahtuman, mielenosoituksen, teoksen tai ilmiön tuottajana tai ohjaajana. Artivistinen toiminta vaikutuksia voidaan siis nähdä Joseph Beuysin luoman Yhteiskunnallinen kuvanveisto (saks. Die Soziale Plastik) käsitteen kautta. Yhtymäkohtia artivismin ja yhteisötaiteen välille luovat myös nimitykset osallistuva taide ja sosiaalinen taide.

Artivismin toimintaympäristöt

Toiminnan kehyksenä toimivat usein kansalaisjärjestöt ja -liikkeet, jotka kokoavat samalla tavoin ajattelevia ihmisiä yhteen, organisoivat toimintaa ja toimivat äänitorvena. Toimiakseen artismin kentällä ei henkilön kuitenkaan tarvitse kuulua tiettyyn ryhmään. Erotuksena yhteisötaiteesen toimintamallihin artivistit toimivat vertaisyhteisöissä, kuten Anonymous-ryhmittymä. Erityisesti internet-aikakaudella on kirjoittaminen kansalaisaktiivisuuden muotona tullut yleiseksi. Voidaan sanoa, että monista yksityisistä blogeista, keskustelupalstoista sekä foorumeista on tullut epävirallisia tietolähteitä ja alustoija joiden avulla ryhmittyvät organisoituvat.

Artivistisia teoksia

Dublin 2 -liveroolipelin pakolaisleiri pystytettiin Lasipalatsin aukiolle Helsingissä 5. elokuuta 2011. Kiasma Teatterin URB 11 -festivaaliin kuuluva Dublin2 oli Euroopan Unionin turvapaikkapolitiikkaan liittyvä kaupunkiliveroolipeli Helsingin keskustassa. Peli simuloi tilannetta, jossa joukko eri puolilta maailmaa paenneita ihmisiä yrittää hakea turvapaikkaa aloittaakseen uuden elämän Euroopassa. Peli rakentui "EU:n jäsenvaltioiden turvapaikkamenettelyiden ja niiden tuottamien ilmiöiden visualisoinnin pohjalle". Pelin järjestivät JP Kaljonen, Johanna Raekallio ja Haidi Motola