google/wiki40b huggingface dataset:
Leväkkö

Ulkonäkö ja koko

Monivuotinen leväkkö kasvaa 10–30 cm korkeaksi. Juurakko on suikertava ja lehtituppien jäänteiden verhoama. Varsi on kalju, mutkikas, haaraton ja lehdekäs. Tupelliset lehdet ovat kierteisesti ja kielekkeellisiä. Kooltaan ne ovat 10–20 cm pitkiä ja 1–2 mm leveitä, muodoltaan tasasoukkia, puoliliereitä ja yhdeltä särmältään teräviä. Lehtien kärjissä on pieni ilmahuokonen. Kukinto on 3–10-kukkainen harsu terttu. Kellanvihreät kukat ovat kaksineuvoisia. Kukassa on kuusi 2–3 mm pitkää verholehtimäistä kehälehteä. Heteitä kukassa on kuusi, emejä kolme tai joskus kuusi kappaletta. Leväkkö kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa. Kesällä kasvi on kirkkaan vihreä, syksyllä se tuleentuu ruosteenruskeaksi. Hedelmä on noin 5 mm pitkä, erikoisenmuotoinen kolmiosainen tuppilo, josta kasvi on helppo tunnistaa. Tuppilohedelmiä puristettaessa niiden tuoksu muistuttaa klooria.

Levinneisyys

Leväkköä kasvaa Euroopassa Saksasta ja Alppien alueelta Pohjois-Balkanille, ja edelleen Venäjän keskiosiin. Pohjoisessa lajia tavataan lähes koko Fennoskandian alueella. Levinneisyysalue jatkuu euroopanpuoleiselta Venäjältä Keski-Aasiaan, ja erillisenä esiintymisalueena Venäjän Tyynenmeren rannikolle ja Pohjois-Japaniin. Pohjois-Amerikassa tavataan lajin toista alalajia. Suomessa leväkköä voi tavata sopivilla kasvupaikoilla lähes koko maasta aivan pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Yleisin laji on Keski-Suomessa, Kainuussa ja Keski- ja Itä-Lapissa. Etelä-Suomessa laji on harvinaistunut soiden vähenemisen myötä. Esimerkiksi Helsingissä leväkköä kasvaa vain Maununnevalla.

Elinympäristö

Leväkkö kasvaa karuilla nevoilla erityisesti kuljuissa ja rimpisilmäkkeissä sekä lampien suorannoilla. Laji karttaa kalkkipitoista maaperää.

Morfologisia ja anatomisia tuntomerkkejä

Leväkkökasvit ovat pieniä ruohoja, joiden kasvutapa on epäsäännöllisen sympodiaalinen eli haarajatkoinen. Varressa on sisäketto (endodermi). Ilmaraot ovat tetrasyyttisiä eli apusoluja on neljä ja niistä kaksi on samansuuntaisia huulisolujen kanssa, toiset kaksi poikittaista. Lehdet sijaitsevat kahdessa rivissä ja niissä on kärkihuokonen. Lehtituppi on avoin, ja sen reunalla on pienet korvakkeet ja sisäpinnalla karvoja. Kukinto on suojuslehdellinen ja terttumainen, suojus on enemmän tai vähemmän lehtimäinen. Kaikki kukan osat ovat erillisiä, paitsi emilehdet hieman yhteenkasvaneita. Siitepölyhiukkaset ovat kaksittain (dyadeina) eikä niissä ole itureikiä. Erillisiä emilehtiä on tavallisesti kolme, harvoin jopa kuusi; ne sijaitsevat kohdakkain ulompien kehälehtien kanssa. Emit ovat tyveltään kasvaneet yhteen. Kussakin emissä on tavallisesti kaksi, harvoin yksi siemenaihe laitaistukassa. Siemenaiheen ulkokalvo on noin neljän solukerroksen paksuinen, sisäkalvo noin kahden. Siemenaiheessa on parietaalisolukko, jonka paksuus on neljä tai viisi solukerrosta. Kukan kehälehdet ovat jäljellä hedelmässä. Siemenkuori on sileä, sen mesotesta-kerros on monisolukerroksinen ja sen solut ovat paksuseinäisiä. Siemenessä on vihreä alkio, vaikka sirkkalehti ei olekaan itämisen jälkeen yhteyttävä. Kromosomiluku (karyotyyppi) on n = 11.
Pisama

Pisamat (lat. Ephelis) ovat vaaleanruskeita 2–3 millimetrin kokoisia läikkiä ihmisen ihossa. Pisamat ovat pigmenttihäiriö, jonka saattavat aiheuttaa muun muassa auringosta tuleva säteily. Siksi pisamia saattaa syntyä iholle erityisesti keväällä ja kesällä. Pisamat ovat myös perinnöllisiä. Niitä esiintyy usein kasvoissa, mutta myös muilla alueilla kehossa. Punahiuksisilla ihmisillä pisamia esiintyy useammin kuin muilla. Pisamille ominaista on se, että ne tummuvat auringossa ja taas talven tullessa alkavat haalentua ihossa. Pisamia ei lasketa luomiksi, sillä solujen määrä ihossa on normaali. Lapsuusiässä tulleet pisamat häipyvät lähes aina aikuisikään mennessä.
Kesakot (lat. Lentigo) ovat pieniä tummia, usein mustia, pigmenttiläiskiä, joiden väri säilyy ympäri vuoden. Tavallisten kesakoiden lisäksi tunnetaan myös auringonvalon aiheuttamat eli aktiiviset kesakot, joita sanotaan myös vanhuusiän pisamiksi.
Glashütte Original

Glashütte Original on saksalainen luksuskelloja valmistava yritys, joka syntyi vuonna 1994 VEB Glashütter Uhrenbetriebe (GUB) -yrityksen yksityistämisen seurauksena. GUB oli Itä-Saksalainen konglomeraatti, joka perustettiin Glashütten alueen kellovalmistajista vuonna 1951. Konglomeraattiin kuului myös vuonna 1845 perustettu A. Lange & Söhne, joka kuului nykyisin Richemonttiin. Glashütte Original on yksi harvoista kellovalmistajista, joka valmistaa omat koneistonsa, ja sillä onkin kymmenen merkittävää innovaatiota mekaanisten koneistojen saralla.
Nykyisin Glashütte Original on osa Swatch Groupia.
Andreas (apostoli)

Andreas (m.kreik. Άνδρεας andreas, "miehekäs") oli Uuden Testamentin mukaan yksi Jeesuksen opetuslapsista ja apostoleista. Hän oli alun perin Johannes Kastajan opetuslapsi, apostoli Pietarin veli. Johanneksen evankeliumin mukaan hän oli kotoisin Betsaidasta, mutta synoptisista evankeliumeista on ymmärrettävissä asuinpaikan olleen Kapernaum. Evankeliumeissa hänet esitetään yhtenä Jeesuksen läheisimmistä opetuslapsista, joskin Luukkaan evankeliumissa ja Apostolien teoissa hänet mainitaan vain opetuslapsien nimiluettelossa. Kristillisen perimätiedon mukaan Andreas kuoli marttyyrinä vinolla ristillä, jollaista kutsutaan hänen mukaansa Andreaan ristiksi.

Andreas suojeluspyhimyksenä

Andreasta pidetään Skotlannin suojelupyhimyksenä ja Skotlannin lipun risti kuvaakin Andreaksen ristiä. Pyhän Andreaksen päivää vietetään 30. marraskuuta sekä itäisessä että läntisessä kirkkokunnassa ja se on lisäksi Skotlannin kansallispäivä. Ennen vuotta 1774 se oli Suomessakin pyhäpäivä.
Godzilla (vuoden 1998 elokuva)

Sovitukset

Elokuvaa seurasi piirretty televisiosarja Godzilla: The Series 1998-2000.

Soundtrack

Musiikin sävelsi David Arnold ja soundtrackillä kuullaan myös Rage Against the Machinen "No Shelter".
Clarín

Clarín on Buenos Airesissa ilmestyvä päivittäinen sanomalehti, joka on perustettu 1945.
Clarín on 380 000:n levikillään Argentiinan suurin lehti ja yksi espanjankielisen maailman suurimmista.
Clarín kuuluu Grupo Claríniin, joka on yksi Latinalaisen Amerikan suurimpia median monialayrityksiä ja jolle kuuluu mm. maan katsotuin kaapelikanava.
Ester Ristimäki

Ester Maria Ristimäki (s. 18. heinäkuuta 1910 Lappeenranta) on suomalainen runoilija.
Agar.io

Pelaaminen ja tavoite

Pelin aloittaessa pelaaja ohjaa pientä palloa rajatulla alueella. Pallolle voi antaa nimen, joka näkyy pallossa myös muille pelaajille. Pelaajan tulee syödä muita pelaajia ja välttää itse tulemasta syödyksi. Pelaajan pallo kasvaa sitä mukaa, kun hän syö muita kohteita pelialueelta. Mitä isommaksi pallo kasvaa, sitä hitaammaksi pallon liikuttaminen tulee. Kartalla eli pelialueella on myös pieniä pellettejä jotka kasvattavat palloa. Muiden pelaajien lisäksi kartalla on myös viruksia, vihreitä palloja, jotka eivät ole toisten pelaajien ohjattavissa. Kun virusta isomman pallon ohjaa viruksen päälle, pallo räjähtää. Kuitenkin virusta pienempi pallo voi hyödyntää virusta piilottautumalla sen alle.

Pelin ominaisuuksia

Ennen pelin aloittamista pelaaja voi valita peliominaisuudeksi esimerkiksi tumman kartan. Peliä voi pelata myös ilman värejä sekä "skinejä". Skinit ovat pelaajien palloissa olevia kuvia, jotka ovat esimerkiksi tiettyjen poliitikkojen hahmoja sekä lippuja, mikäli pallon nimessä on jonkun maan nimi. Pelaaja voi halutessaan myös olla näkemättä toisten pelaajien nimiä. Pelin päättyessä ilmestyy tilasto, jossa ilmoitetaan esimerkiksi syötyjen pelaajien ja pellettien määrä. Tilastossa näkyy myös pelin kesto eli kauanko pelaajan pallo pysyi elossa ja aika siitä, kauanko pelaaja oli top10-listassa sekä paras sijoitus siinä. Tämänkin tilaston ilmestymisen voi ohittaa valitsemalla niin asetuksista. Kartta on mahdollista myös avata isoksi pelaamatta sillä.
Valittavina pelialueina ovat Pohjois- ja Etelä-Amerikka, Eurooppa, Venäjä, Turkki, Itä-Aasia, Kiina ja Oseania. Jokaisessa pelialueessa on monta eri karttaa. Pelin voi halutessa vaihtaa myös tiimi-, seikkailu- tai kaveripeliksi. Tiimipelissä pelaajat eritellään värin mukaan joukkueisiin, jotka pelaavat toisiaan vastaan. Samassa joukkueessa olevaa pelaajaa ei voi syödä. Seikkailupelissä on erilaisia ominaisuuksia, kuten esimerkiksi äidiksi (engl. Spawner Cell) kutsuttu roosan värinen pallo, josta syöksyy pellettejä. Äitipalloon ajautuneet pelaajat muuttuvat ruoaksi. Seikkailupeli on luotu pelin kehittäjien avuksi ja he testaavat tällä pelialueella uusia ominaisuuksia. Kaveripelin avulla muille on mahdollista linkittää se pelialue, jolle itse pelaa. Peliin on lisätty vuonna 2016 mahdollisuus kirjautua sisään. Kirjautumisen jälkeen pelaamisesta ansaitsee kokemuspisteitä ja kolikoita, joilla voi ostaa erilaisia skinejä. Saatujen kokemuspisteiden määrä riippuu siitä, kuinka kauan pelaaja pysyy hengissä ja kuinka paljon palloja hän syö.
Åke Stenqvist

Monipuolinen palloilija

Yleisurheilun lisäksi Åke Stenqvist oli monipuolinen palloilija. Parhaimman menestyksensä hän saavutti käsipallossa Sleipner IF:n riveissä vuodesta 1938 alkaen. Hän pelasi myös kolme maaottelua Ruostin käsipallomaajoukkueessa vuosina 1943-45. Lisäksi hän pelasi urheilu-uransa alkuvuosina palloilun tukholmalaisseura Karlbergs BK:ssa juniorivuosinaan 1929-32 jalkapallomaalivahtina ja 1931-43 seuran jääkiekkojoukkueessa puolustajana. Lisäksi hän pelasi jääpalloa yleisurheiluseurassaan IK Modessa vuosina 1936-38 ja sen jälkeen toisessa tukholmalaisseurassa Järva IS vuosina 1940-43.
Riippuvat ja riippumattomat muuttujat

Termejä riippuva ja riippumaton muuttuja käytetään hieman eri tavoin matematiikassa, tilastotieteessä ja kokeellisessa psykologiassa.

Matematiikassa

Matematiikassa voidaan esimerkiksi määritellä muuttuja y muuttujan x funktiona kaavalla . Tällöin muuttuja x on riippumaton (sille voidaan antaa erilaisia arvoja) ja muuttuja y on riippuva (sen arvo määräytyy x:n arvon perusteella).
Usein riippuu sopimuksesta tai katsantokannasta, mitkä muuttujat ovat riippuvia ja mitkä riippumattomia. Esimerkiksi kaavan  (tai  tai ) voidaan sanoa määrittävän (riippuvan) muuttujan y (riippumattoman) muuttujan x funktiona, mutta asian voidaan myös sanoa olevan päinvastoin.

Psykologiassa

Kokeellisessa psykologiassa riippuva muuttuja on se asia, jota tutkija tutkii. Tämä voi olla vaikkapa havainnon tarkkuus, tarkkaavaisuuden suuntaaminen tai muistin toiminta. Riippumaton muuttuja on se, jota tutkija säätelee. Tämä voi olla esimerkiksi kuvion väri, kirjaimen näkyvyys tai muistitehtävän vaikeus.
Colle Santa Lucia

Nähtävyyksiä

Tämän pienen vuoristokylän nähtävyyksiä on Santa Lucian kirkko, joka on rakennettu 1336 metriä korkean kukkulan huipulle. Matkailijoita kylään tuo lähistöllä olevat Dolomiittien suuret talviurheilukeskukset Selva di Cadore, Alleghe, Arabba ja Cortina d'Ampezzo.
Kerbal Space Program 2

Kehitys

Kerbal Space Program 2:n traileri julkaistiin Gamescom-videopelitapahtumassa 19. elokuuta 2019. Peli tuli suurena yllätyksenä, koska mitään tietoja jatko-osan kehityksestä ei oltu annettu. Jo ennen julkaisuaan se on saanut suuren fanikunnan edellisen osan pelaajista.

Pelaaminen

Pelissä voi edellisen osan tapaan rakentaa avaruusaluksia ja lentokoneita. Uutuutena peliin tulevat mm. siirtokunnat eri planeetoilla, tähtienvälinen matkailu ja kauan odotettu monipelimuoto.
Länkipohjan verilöyly

Länkipohjan verilöyly tapahtui Länkipohjan taistelun jälkeen Länkipohjan kylässä, kun valkoisen armeijan lapualaiset ja vaasalaiset joukko-osastot ampuivat yli 80 antautunutta punakaartilaista. Teloituksia johtivat jääkärit, joukossa Wegeliuksen veljeksiä, ja ne olivat kostoa Matti Laurilan ja Ilmari Laurilan kaatumisesta, punaisten ankarasta vastarinnasta ja Mouhun teloituksista Mäntyharjulla, jossa teloittajana toimi punakaarti. Antautuneet ja ammutuiksi tulleet olivat pääosin Tuusulan punakaartin jäseniä. Kalle Hellgren -niminen kaartilainen selvisi ampumisesta ja päätyi Kuopion vankileiriin saakka. Teloitettujen joukossa oli alaikäisiä, kuten Arvo Järvinen, ja siviilejä. Längelmäen hautausmaahan haudattiin taistelun ja murhien jälkeen 129 punakaartilaista. Länkipohjan verilöylyn on sanottu antaneen viitettä Tampereen taistelun jälkeiseen punaisten kohteluun.
Jari Mikkonen

Ura

Mikkonen työskenteli syksyyn 2015 saakka Ilmavoimien esikunnassa suunnittelupäällikkönä. Hänet valittiin keväällä 2015 Karjalan lennoston komentajaksi 1. syyskuuta 2015 alkaen, jossa hän toimi aiemmin 1.3.2003–31.1.2007 Hävittäjälentolaivue 31:n komentajana.
Mikkonen koulutettiin Hornet-lentäjäksi samaan aikaan puolustusvoimain komentaja Jarmo Lindbergin kanssa.
Mikkonen oli vuonna 1990 Ilmasotakoulun 74. kadettikurssin priimus ja kadettivääpeli. Yleisesikuntaupseerin tutkinnon hän suoritti vuonna 2000.
Mikkonen on toiminut Suomen sotatieteellisen seuran hallituksessa 2011–2014. Hän on perheellinen.

Kansainvälinen toiminta

Mikkonen johti lentolaivueen komentajana toimiessaan muun muassa suomalaisten harjoitusosastoa Frisian Flag 2005 -harjoituksessa Hollannissa. Ilmavoimien suunnittelupäällikkönä hän on vastannut harjoitusten järjestämisestä tai niihin osallistumisesta. Esimerkkinä toukokuussa 2015 Arctic Challenge Exercise -harjoitukseen osallistuminen ja kesäkuussa 2015 Hornetien ilmasta maahan -aseistuksen koeammunta Rovajärvellä.
Tauno Nuotio

Tauno Nuotio oli suomalainen kääntäjä.
Tavataan ensi viikolla

Tavataan ensi viikolla: Psykoanalyysin ja sen hoitovaikutusten kriittinen tarkastelu on Osmo Tammisalon vuonna 2007 ilmestynyt kirja. Tammisalo sanoo psykoanalyysin olevan epätieteellinen oppi, jonka hoitovaikutukset eivät ole muita terapioita parempia tai sitten vaikutuksia ei ole.
Beisfjord

Beisfjord on kylä Norjassa noin 15 km Narvikista kaakkoon. Se sijaitsee Ofotfjordin haarassa Beisfjordenissa. Siellä on 630 asukasta (2009) ja asukastiheys on 663 as./km². Kylässä on noin 100 oppilaan koulu Beisfjord skole.
Kylä on kuuluisa siellä toisen maailmansodan aikana olleista keskitysleireistä. Leirillä oli ensin jugoslavialaisia vuonna 1942 ja sitten venäläisiä vankeja vuodesta 1943 sodan loppuun asti.
Arpinaama Charley

Arpinaama Charley (1851 - 12. maaliskuuta 1896) oli modoc-intiaanien päällikkö. Hän otti osaa Modoc-sotaan 1872–1873 ja hänen oletetaan ampuneen sodan ensimmäisen laukauksen. Kapteeni Jackin teloituksen 1873 jälkeen hänestä tuli sotavangeiksi otettujen modocien johtaja. Hänet korvattiin kuitenkin jo vuoden jälkeen, sillä hän ei osannut puhua englantia.
Pallokaktukset

Tuntomerkit

Pallokaktukset eivät nimestään huolimatta aina ole pallomaisia, vaan niiden kasvutapa vaihtelee paljon: niissä on jopa kookkaita puumaisia lajeja. Useimmat ovat piikkisiä ja varreltaan uurteisia, uurteita on joko muutama tai paljon. Areolit eli piikkejä sisältävät kääpiöversot sijaitsevat uurteiden reunoilla ja ovat yleensä pyöreitä ja villakarvaisia. Piikkejä on niissä muutama tai paljon Kukat voivat sijaita varren kärjen tuntumassa tai varren sivulla. Kasvit ovat joko päivisin tai öisin kukkivia. Kukan muoto vaihtelee suppilomaisesta laakeaan, tarjotinmaiseen. Vartalon tyvellä on tavallisesti kapeita suomuja, ja kukan tyviosassa on usein karvoja ja sukasia. Kukissa ei ole selvästi erottuvia mesiäisiä. Heteitä on paljon ja niiden palhot voivat muodostaa kalvomaisen rakenteen kehätorven nieluun. Hedelmä on pallomainen, munamainen tai pitkänomainen, joko mehevä tai kuiva ja usein avautuva. Siemenet ovat pallomaisia tai munamaisia, mustia ja tavallisesti nystypintaisia.

Levinneisyys

Pallokaktuslajeja tavataan Etelä-Amerikassa Perussa, Boliviassa, Brasiliassa, Paraguayssa, Uruguayssa ja Argentiinassa.
Joe Daley

Joe Daley (s. 20. helmikuuta 1943) on entinen NHL:ssä ja WHA:ssa pelannut maalivahti. Hän syntyi eteläisessä Kildonanassa, Manitobassa Kanadassa.

Ura

Joe oli Buffalo Sabresin ensimmäinen draftivalinta vuonna 1970. Hän oli NHL:n viimeisiä maalivahteja, jotka pelasivat ilman maskia. 
Daleyn pisin jakso yhdessä joukkueessa ammattilaisliigassa oli Winnipeg Jetsissä, jossa hän oli vuodesta 1972 vuoteen 1979. Hän voitti joukkueen kanssa kolme mestaruutta. Joe oli kaudella 1975–1976 WHA:n toiseksi paras maalivahti. Hän pelasi lisäksi urallaan NHL:ssä joukkueissa Pittsburgh Penguins, Buffalo Sabres ja Detroit Red Wings.
Snacky

Historiaa

Snacky-hampurilaisketju toimi ensimmäisen kerran vuosina 1980–1995. Ensimmäinen Snacky perustettiin Itäkeskukseen vuonna 1980. Ketjun perusti Hämeenheimon perhe. Ketjussa oli yhteensä 14 kaksikaistaista autogrilliä. Ne sijaitsivat Helsingissä, Espoossa, Vantaalla, Keravalla, Hämeenlinnassa, Tampereella ja Oulussa. Snackyn tuoteinnovaatioihin kuului ruishampurilainen. 
Ketju hävisi markkinoilta vuonna 1995, kun Carrols osti liiketoiminnan. Tammikuussa 2007 Snacky-liikemerkin osti Burger Bakers Oy.
Ketju toimi vuoteen 2015 asti franchise-periaatteella. Uudistetun konseptin Snackyjä oli seitsemän, joista neljä sijaitsi Helsingissä, kaksi Vantaalla ja yksi Espoossa.
Snackyn valikoimaan kuuluivat muun muassa hampurilaiset Poliisi, Taksi, Pressa ja Heavy Monster. Snacky-hampurilaisten nimet ovat rekisteröityjä tuotemerkkejä. Yrityksen mainoslauseita ovat olleet "Poliisi on ystävä!" ja "Poliisissa on munaa!". Poliisi oli kerroshampurilainen, joka sisälsi muun muassa paistetun kananmunan, kun taas Taksi-hampurilainen sisälsi ananasta. Pressa-hampurilaisessa oli muun muassa pekonia ja paistettu muna, ja Heavy Monster oli jättimäinen kerroshampurilainen.
21. jouluukuta 2015 Snackyn omistanut Effect Investment Oy hakeutui konkurssiin. Ketjun toiminta loppui 18. maaliskuuta 2016, kun yrityksen toiminnalle ei löytynyt jatkajaa. Viimeinen Snacky -ravintola sulkeutui elokuun lopussa 2016. Pihlajiston Snacky toimi franchise-periaatteella, joten sen toiminta jatkui aina vuokrasopimuksen päättymiseen saakka.

Talousrikokset

Snacky-ketjun viimeinen omistaja ja entinen toimitusjohtaja Jukka Pekka Edvard Nieminen tuomittiin maaliskuussa 2017 käräjäoikeudessa viiden ja puolen vuoden vankeusrangaistukseen useista törkeistä talousrikoksista. Nieminen oli nostanut Snackyn taustalla olleen Effect Investment Oy:n tileiltä 1,1 miljoonaa euroa. Hän oli myös saanut haltuunsa Snacky-ravintoloiden käteismyyntivaroja lähes 600 000 euroa. Kirjanpito oli jäänyt pääosin tekemättä ja yrityksen laskut maksamatta, mikä johti konkurssiin. Lisäksi Nieminen tuomittiin petoksista, jotka liittyivät valheellisiin kertomuksiin Snacky-ketjun laajentamisesta. Käräjäoikeus määräsi Niemisen menettämään lähes 3 miljoonaa euroa.
Hovioikeudessa vankeusrangaistus lyheni neljään ja puoleen vuoteen ja myös korvaussummat pienenivät hieman. Syyttäjän mukaan Niemisen suunnitelma oli ollut muuttaa Australiaan rahojen viemisen jälkeen.
Ina Mikkola

Ina Mikkola (s. 1990, Vantaa) on suomalainen toimittaja. Hänet tunnetaan muun muassa Ylen asiaohjelmasta Hullu juttu. Mikkola on myös toiminut Bassoradion aamujuontajana.
Sub-tv-kanavalla alkoi helmikuussa 2018 Mikkolan ideoima ja toimittama Ina <3 porno -ohjelmasarja, jossa hän kiertää maailmalla tutustumassa pornon eri genreihin ja tekijöhin. Ohjelma palkittiin Kultaisella Venlalla.
Syksyllä 2019 Sub-tv-kanavalla Ina lähtee tutkimaan maassamme vallitsevia sääntöjä, tapoja, uskomuksia, ideoita ja ihmisiä ohjelmassa Ina <3 Suomi. 
Mikkola kirjoittaa myös kolumneja Ylelle ja ohjaa musiikkivideoita. 
Hän on käynyt Kallion ilmaisutaidon lukion ja valmistunut Metropolia ammattikorkeakoulusta elokuvan ja television koulutusohjelmasta. Mikkola innostui toimittajan työstä jo lukioikäisenä Nuorten Ääni -toimituksessa.
Helsingin keskuspuisto

Helsingin keskuspuisto (ruots. Helsingfors centralpark) on Helsingin kaupungin suurin puisto. Keskuspuisto alkaa etelässä Töölönlahdelta keskeltä kaupunkia ja ulottuu pohjoiseen Haltialaan ja Vantaanjoelle, Helsingin pohjoisrajalle. Puisto on laajuudeltaan noin 700 hehtaaria (1 000, mikäli Haltialan pellot lasketaan mukaan) ja etelä-pohjoissuunnassa noin kymmenen kilometriä pitkä. Se edustaa hyvin etelärannikon rikasta ja vaihtelevaa luontoa.
Vakiintunut, arkikielinen käsitys ja hallinnollinen rajaus Keskuspuiston alueesta eroavat jossakin määrin toisistaan: esimerkiksi Haltialan/Vantaanjoen aluetta kutsutaan hallinnollisesti Helsinkipuistoksi. Olympiastadionin ympärillä sijaitseva Eläintarhan puistoalue lasketaan toisinaan Keskuspuiston osaksi, mutta suppeammassa merkityksessä Keskuspuiston katsotaan usein alkavan vasta Norden­skiöldin­kadun pohjoispuolelta. Toisaalta Lääkärinkadun pohjoispuolinen alue mielletään yleisesti ja esitetään kartoissa Keskuspuistona, vaikka se ei kuulu Keskuspuiston osayleiskaavaan ja alueelle on laadittu kiistoja herättäneitä rakennussuunnitelmia. Kaupunkisuunnittelulautakunta päätti 24. elokuuta 2006, että Keskuspuistolle ei laadita uutta omaa osayleiskaavaa eikä aluetta pienennetä siitä rajauksesta, joka tehtiin vanhan Keskuspuiston osayleiskaavan korvanneessa Yleiskaavassa 2002.

Luonnonsuojelualueet ja eläimistö

Puiston pohjoisosassa on neljä luonnonsuojelualuetta: Pitkäkosken rinnelehto, Haltialan aarnialue, Niskalan puulajipuisto ja Ruutinkosken rantalehto. Muita arvokkaita luontokohteita ovat muun muassa Maunulan pähkinäpensaslehdot (luonnonsuojelulain mukainen suojeltu luontotyyppi) sekä kaksi rauhoitettua luonnonmuistomerkkiä puiston pohjoisosassa: kynäjalavaryhmä ja Kuninkaantammi. Lisäksi Keskuspuiston eteläreunassa, Lääkärinkadun pohjoispuolisella alueella on arvokas lehtometsä, jossa kasvaa erityisesti suojeltu lehtonata (Festuca gigantea).
Puiston alueella elää runsaasti nisäkkäitä; näitä ovat esimerkiksi mäyrä, kettu, metsäjänis, rusakko, lumikko ja piisami. Linnuista vakioasukkaita ovat muun muassa palokärki, hippiäinen, närhi, tiaiset, rautiainen, lehtokerttu, satakieli, sirittäjä ja pikkusieppo.

Liikunta ja ulkoilu

Keskuspuistossa on ulkoilureittejä noin sata kilometriä, joista osa on talvisin hiihtäjien käytössä latuina.
Varsinaisen Keskuspuiston poikki kulkee Nordenskiöldinkadun pohjoispuolella neljä liikenneväylää (Hakamäentie, Metsäläntie, Pirkkolantie ja Kehä I) sekä rantarata, mutta ulkoilureitit ylittävät tai alittavat ne kaikki eri tasossa. Vuonna 2013 avattiin Eläintarhan ja varsinaisen Keskuspuiston yhdistävä Auroran jalankulkusilta Nordenskiöldinkadun yli. Lisäksi runkolinja 560 alittaa Keskuspuiston Paloheinäntunnelissa Kuninkaantammen ja Paloheinän välillä. 
Keskuspuiston eteläpäässä on Laakson ratsastusstadion. Ruskeasuolla Keskuspuiston laidassa sijaitsee Ruskeasuon ratsastushalli. Pirkkolan liikuntapuisto on myös osa Keskuspuistoa, ja siellä on suuri urheilukenttä, uimahalli ja palloiluhalleja.