Tekijänoikeuden loukkaus

Tekijänoikeusloukkaukset Internetissä

Yleisiä laittoman levittämisen kohteita ovat musiikki, pelit, ohjelmat ja elokuvat. Vertaisverkot helpottavat tällaista toimintaa, vaikka niitä voikin käyttää myös materiaalin levittämiseen laillisesti. Ensimmäinen suosittu vertaisverkko-ohjelma oli Napster, joka tuli internetin käyttäjien tietoisuuteen vuonna 1999. Ohjelma keskittyi musiikkitiedostojen levittämiseen, sillä sen aikaiset verkkoyhteydet olivat hitaita modeemi- ja ISDN-yhteyksiä. Napsteria ovat seuranneet Gnutella, KaZaA, Direct Connect, eDonkey, eMule, DC++ ja muut vastaavat ohjelmat. Näiden kautta kulkee päivittäin valtavat määrät uusimpia julkaisuja, usein jopa ennen virallista julkaisupäivämäärää. Tiedostojen levittäjiä on etsitty verkosta ja heille on määrätty tuntuvia vahingonkorvauksia.
Tiedostonjakopalvelu Pirate Bay perustettiin vuonna 2003. Neljä palvelun perustajaa ja taustahenkilöä tuomittiin vankeuteen vuonna 2009 paljon julkisuutta saaneessa oikeudenkäynnissä. Heidät tuomittiin myös noin viiden miljoonan euron vahingonkorvauksiin tekijänoikeusloukkauksista. Tiedostonjakopalvelu Pirate Bayn perustajiin kuulunut suomalaisnorjalainen Peter Sunde istui vankilassa kaksi kolmasosaa kahdeksan kuukauden tuomiostaan.
Yhdistyneet kansakunnat (YK) ilmoitti vuonna 2011, että vapaa pääsy internetiin kuuluu kaikkien ihmisoikeuksiin. Samalla YK totesi, että esimerkiksi Ranskan tekijänoikeusrikkomuksista antama internet-yhteyden katkaisu loukkaa ihmisoikeuksia.
Vuonna 2011 suuren laittoman elokuvien suoratoistosivusto kino.to:n ratsian jälkeen havaittiin nettipiratismin vähentyneen merkittävästi lyhyeksi ajaksi, mutta tämän jälkeen perustettiin useita uusia laittomia suoratoistopalveluita ja luvattomien suoratoistopalveluiden katsojamäärät palasivat ennalleen.  Vuonna 2015 valmistui Euroopan Unionin tilaama tutkimus piratismin vaikutuksista tekijänoikeuksilla suojatun materiaalin myyntiin, tutkimustulosten mukaan tekijänoikeusrikkomukset eivät aiheuttaneet merkittävää vaikutusta teosten myyntiin. Tutkimusta ei kuitenkaan julkaistu sen valmistuttua vaan se vuoti julkisuuteen vasta syksyllä 2017.

Tekijänoikeusrikkomus

Tekijänoikeusrikkomukseen voi syyllistyä, jos valmistaa tekijänoikeuden alaisesta teoksesta kappaleen tai saattaa teoksen yleisön saataville tekijänoikeuslain säännösten vastaisesti tai rikkoo moraalisia oikeuksia koskevia lain säännöksiä. Myös laittomasti valmistettujen teoskappaleiden tuominen maahan on tekijänoikeusrikkomus.

Tekijänoikeusrikos

Tekijänoikeusrikokseen voi syyllistyä, jos tekijänoikeuden loukkaus tapahtuu ansiotarkoituksessa ja teko on omiaan aiheuttamaan huomattavaa haittaa tai vahinkoa.
Rikoslaki (49 luku 1 §) sisältää rangaistussäännöksen, jonka nojalla tuomitaan sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi henkilö, joka ansiotarkoituksessa tekijänoikeuslain säännösten vastaisesti ja siten, että teko on omiaan aiheuttamaan huomattavaa haittaa tai vahinkoa loukatun oikeuden haltijalle, loukkaa toisen oikeutta kirjalliseen tai taiteelliseen teokseen. Sama säännös koskee oikeutta kirjallisen tai taiteellisen teoksen taikka kansanperinteen esitykseen, äänilevyyn tai muuhun laitteeseen, jolle on tallennettu ääntä, filmiin tai muuhun laitteeseen, jolle on tallennettu liikkuvaa kuvaa, radio- tai televisiolähetykseen, luetteloon, taulukkoon, ohjelmaan tai muuhun sellaiseen tekijänoikeuslaissa tarkoitettuun työhön, jossa on yhdisteltynä suuri määrä tietoja, tai tietokantaan, jonka sisällön kerääminen, varmistaminen tai esittäminen on edellyttänyt huomattavaa panostusta, taikka valokuvaan.
Rangaistussäännöksen sisältö määräytyy siis tekijänoikeuslain (tekijänoikeus) mukaan. Tekijänoikeusrikos ei mainitse ylimalkaista teoksen käyttämistä, vaan säännöksen soveltaminen edellyttää, että lain tekijän yksinoikeuksiksi varaamia oikeuksia on loukattu. Tekijänoikeuden loukkaus tapahtuu, jos teoksesta valmistetaan kappaleita ilman tekijän suostumusta tai sitä levitetään yleisön saataville luvattomasti, näytetään, esitetään tai välitetään.
Lievemmistä teoista tuomitaan tekijänoikeusrikkomuksen nimikkeellä.
Tekijänoikeusrikoksiin kuuluvat myös teknisen suojauksen kiertäminen, teknisen suojauksen kiertämiskeinorikos ja oikeuksien sähköisten hallinnointietojen loukkausrikos.

Avunanto

Tekijänoikeuslaki sinänsä ei määrittele avunantoa tekijänoikeusrikkomukseen tai tekijänoikeusrikokseen. Sen sijaan Suomen Rikoslaissa on yleinen avunantopykälä, jota sovelletaan myös tekijänoikeuslainsäädännön kanssa.
Rikoslain (5 luku 6§) sisältää säännöksen, jonka mukaan se joka ennen rikosta tai sen aikana neuvoin, toimin tai muilla tavoin tahallaan auttaa toista tahallisen rikoksen tai sen rangaistavan yrityksen tekemisessä, tuomitaan avunannosta rikokseen saman lainkohdan mukaan kuin tekijä. Edelleen sama lainkohta säätää, että yllytys tällaiseen tekoon rangaistaan kuten avunanto.

Turvaamistoimenpiteet

Tekijänoikeusloukkauksissa viranomaistoimenpitein pyritään estämään tekijänoikeuden loukkaamisen jatkuminen. Rikoslain (10 luku 5§) säätää menettämisseuraamuksista. Tällä tarkoitetaan tilannetta, jossa rikoksen kohteena oleva esine tai omaisuus voidaan osittain tai kokonaan määrätä menetetyksi, mikäli menettely on tarpeen uusien rikosten ehkäisemiseksi, ja esine on erityisen sovelias rikoksen kohteeksi tai rikolliseen käyttöön. Käytännössä tällä on perusteltu esimerkiksi palvelimen takavarikoimista tilanteessa, jossa sitä on käytetty tekijänoikeusrikoksen toteuttamiseen.

Yleisiä rajatapauksia Suomessa

Tekijänoikeuksista Suomessa annetujen lakien mukaan monet asiat ovat yhä laillisia tai ainakin rangaistuksettomia rikoksia. Seurauksena voi kuitenkin joskus olla korvausvastuu. Tekijänoikeuden tiedotus- ja valvontakeskuksen apulaisjohtajan mukaan.