google/wiki40b huggingface dataset:
Nuori viha

Taustaa

Nuori viha oli Osbornelle vahvasti omaelämäkerrallinen teos. Sen innoittajana toimi hänen onneton avioliittonsa näyttelijä Pamela Lanen kanssa ahtaassa asunnossa Derbyssa. Jimmyn pitkissä naisia solvaavissa repliikeissä on nähtävissä Osbornen ongelmallinen suhde myös äitiinsä, jota hän omaelämäkerrassaan A Better Class of Person kuvasi kaksinaismoralistiseksi, itsekeskeiseksi, laskelmoivaksi ja välinpitämättömäksi. Näytelmän kantaesityksen jälkeen Osborne aloitti suhteen Alisonia esittäneen Mary Uren kanssa ja erosi Pamela Lanesta 1957.

Juoni

Jimmy Porter asuu pienessä yksiössä vaimonsa ja liikekumppaninsa Cliffin kanssa. Jimmy solvaa heitä lakkaamatta, ja puhe keskeytyy vain silloin kun jompikumpi saa sanotuksi jotain vastaan tai kun Jimmy ja Alison välillä osoittavat toisilleen rakkautta. Heidän luokseen tulee asumaan myös näyttelijä Helena Charles, joka vierailee läheisessä teatterissa. Helena alkaa vastustaa Jimmyn solvauksia ja saa Jimmyn ja Alisonin riitoihin keskenään niin, että Alison päättää muuttaa pois. Helenasta tulee nyt Jimmyn rakastajatar, joka kuitenkin väsyy Jimmyn sanalliseen hyväksikäyttöön pian. Kuukausien päästä Alison palaa väsyneenä, sairaana ja Jimmyn lapsen keskenmenossa menettäneenä. Helena häipyy tiehensä, ja Jimmyä ja Alisonia yhdistää enää vain seksuaalinen tarve.

Vastaanotto

Uudenlaista realismia edustava näytelmä sai aluksi hyvin torjuvat arvostelut. Sitä vierastettiin jopa niin arkisen työn kuin silittämisen jatkuvasta näyttämisestä (Alison silittää läpi ensimmäisen näytöksen). Hyvät arviot antoivat vain Kenneth Tynan ja Harold Hobson, joita nykyisin pidetään tuon aikakauden merkittävimpinä kriitikoina.
Seuraavana vuonna näytelmän ensi-ilta Broadwaylla toi sille kuitenkin kolme Tony-ehdokkuutta ja New Yorkin draamakriitikoiden palkinnon. Vuonna 1959 ensi-iltaan tuotu elokuvaversio sai neljä Bafta-ehdokkuutta.
Näytelmästä on tehty vuoden 1959 teatterielokuvan lisäksi televisioelokuva vuonna 1980 (Nuori viha, ohjaus Lindsay Anderson) sekä videolle kuvattu televisionäytelmä vuonna 1959.

Näytelmä Suomessa

Näytelmän suomensi 1960-luvun alussa Maini Palosuo nimellä Nuori viha. Vuonna 2011 Anni Ojanen, Antti Nylén ja Juhan Ulfsak modernisoivat näytelmän nykyajassa tapahtuvaksi Teatteri Jurkkaan nimellä Viha sydämessä. Produktiossa näyttelivät Laura Birn, Kasimir Baltzar, Lotta Lehtikari ja Tuomas Tulikorpi.
Costa Concordia

Miehistö

Aluksen normaalimiehistöön kuului 1 090 henkeä, mutta suurimmalla osalla miehistöstä ei ollut varsinaisia merimieskoulutusta, vaan se oli palkattu huolehtimaan matkustajien viihtyvyydestä, kuten huolehtimaan laivan ravintoloista,  baareista, uima-altaista, teattereista ja kasinoista sekä puhtaanapidosta. Tätä osaa miehistöstä oli verrattu maalla sijaitsevan hotellin henkilökuntaan. Suuri osa tästä miehistöstä ei osannut puhua italiaa ja englantiakin vain vähän.

Törmäys laituriin 2008

Laiva törmäsi laituriin 22. marraskuuta 2008 Palermossa, mutta henkilövahingoilta vältyttiin.

Nosto

Laivan jättämistä paikalleen harkittiin, sillä nosto-operaatio on kallis.
Ennen laivan nostoa aluksesta poistettiin poltto- ja voiteluaineet. Urakan hoitivat tanskalainen Smit Internationale ja italialainen Neri SpA. 
Costa Concordia nostettiin ensin kokonaisena kellumaan ja hinattiin sitten romuttamolle. Nosto-operaation hoitivat amerikkalainen Titan Salvage ja italialainen Micoperi. Aluksi noston arveltiin olevan valmis keväällä 2013, mutta tammikuussa 2013 työn ennustettiin olevan valmis ”kesän loppuun mennessä”.  Alus saatiin käännettyä pystyasentoon 17. syyskuuta 2013.
Nostaminen kellumaan ja siirto romutettavaksi siirtyi kesään 2014. Heinäkuun lopulla 2014 hylky hinattiin Genovaan, missä se tullaan romuttamaan. Romutustelakalla laivan kahdeksannen kannen hytistä kalusteromun alta löytyi 3. marraskuuta 2014 laivalla työssä olleen intialaisen tarjoilijan Russel Rebellon jäänteet. Hän oli onnettomuuden viimeinen kateissa ollut uhri.
Tanskan kuntauudistus 2007

Tanskan kuntauudistus 2007 (tansk. Kommunalreformen) toteutettiin 1. tammikuuta 2007, jolloin Tanskan aluehallinto uudelleenorganisoitiin viiteen alueeseen (tansk. region) ja kuntien (tansk. kommune) määrä väheni 271 kunnasta 98 kuntaan. Tanskan amtit (tansk. amt) lakkautettiin kokonaan.
Uudistus vaikutti myös muihin aluejaotuksiin, kuten poliisipiireihin (tansk. politikreds), tuomioistuinpiireihin (tansk. retskreds), vaalipiireihin (tansk. valgkreds) ja rovastikuntiin (tansk. provsti), jotka organisoitiin uuden kunta- ja aluejaon mukaan.

Uudistuksen vaikutuksia

Kuntien keskimääräinen asukasluku nousi uudistuksen myötä 16 000 asukkaasta 54 000 asukkaaseen. Enää seitsemän kunnassa on alle 20 000 asukasta, jolloin näillä kunnilla on yhteistyösopimuksia eräillä muiden alueen kuntien kanssa. 455 000 työntekijää siirtyi uudistuksen myötä toisen julkisen työnantajaorganisaation palvelukseen ja 30 000 työntekijää vaihtoi fyysisesti toimitiloja. Tietojärjestelmäkonvertoinnit aiheuttivat muutoksia lähes 50 teratavua ja yli 60 000 tietokoneohjelmaa täytyi muuttaa. Tavoitteena oli myös hallinnon palkkakustannuksien säästö. Esimerkiksi Bornholmin kunta tavoitteli 7,5 prosentin kustannussäästöjä ja Vejlen kunta 3–4 prosentin vuosittaisia palkkakulujen leikkauksia kolmen vuoden aikana.
S/S Unnukka

Historia

Tarinan mukaan eräs leppävirtalaisisäntä myöhästyi kesällä 1899 vuorolaivasta ja tästä sisuuntuneena päätti hankkia oman laivan. Useita muitakin höyrylaivoja rakentanut Paul Wahl & Co Varkaudesta sai tilauksen ja seuraavana juhannuksena laiva oli valmis.
Alun perin alus kuljetti matkustajia ja rahtia Leppävirran ja Varkauden vesillä S/S Unnukka-nimisenä. Höyrykoneena oli saman konepajan rakentama kaksisylinterinen Compound-kone, joka tuotti 37 induktoitua hevosvoimaa. Erikoisuutena voidaan mainita laivan pystykattila, joka on tiettävästi ainoa laatuaan sisävesillä.
Vuonna 1903 laivan omistajaksi tuli Ristiinalainen kauppias J. Tikka ja vuonna 1912 H. Saastamoinen Oy, ja laiva siirrettiin Karttulan Kuttajärvelle rullatehtaan hinaajaksi. Nimeksi tuli S/S Keihäslahti tehtaan lähellä sijainneen telakka-alueen mukaan.
Rullatehtaan töitä laivalla riitti vuoteen 1933 asti, jolloin se siirrettiin junakuljetuksena Iisvedeltä Kuopioon. Työt jatkuivat nyt Haapaniemen tehtaiden palveluksessa aina vuoteen 1970 saakka, jolloin laiva jäi seisomaan neljän vuoden ajaksi.
Vuonna 1940 laiva suoritti erikoisimman kuljetustehtävänsä, kun se hinasi kahdella kerralla Kuopiosta Vanhan Valamon aarteet Uuteen Valamoon. Munkit toimivat arvokkaiden kuljetusten vartioina.
Laivan korjasi Saastamoisen kalastuskerho, joka sai sen käyttöönsä 1974 ja kunnosti sen talkootöinä. Yhtiö antoi talkoolaisten käyttöön koneensa ja laitteensa sekä lahjoitti tarveaineet.
Kymmenen vuoden käytön jälkeen oli vuorossa isompi remontti vuosina 1984-88, jolloin alus oli telakoituna Itkoinniemellä. Tehtaan ranta oli vakiintunut Keihäslahden laituripaikaksi. Vuosina 1987-88 kattila ja laivan pohja peruskorjattiin ja vuoden 1989 purjehduskaudella alus oli jälleen liikenteessä.
Laiva toimi 90-luvun ja alun 2000-lukua Schauman Wood Oy:n Kuopion vaneritehtaan edustus- ja virkistyskäytössä. Kuopion vaneritehtaan lakkauttaminen aiheutti sen, että laiva siirrettiin UPM Kymmenen Savonlinnan vaneritehtaan laituriin odottamaan uusia talkoolaisia. Alus on hyväksytty Museoviraston perustamaan perinnelaivarekisteriin. Marraskuussa 2010 tapahtuneen omistajanvaihdoksen jälkeen laivan kotisatamaksi tuli kanavansuun perinnelaivatelakka Lappeenrannassa ja kunnostuksien jälkeen laiva on taas käytössä. Laivan nimi palautettiin alkuperäiseksi joulukuussa 2011.
Suomen rannikkotykistö

Rannikkotykistörykmentti 1

Rannikkotykistörykmentti 1:n esikunta oli Helsingissä. Rannikkotykistörykmentti 1:n tehtävänä oli puolustaa Suomenlahdella Helsingistä Hankoon.  Teknikko Allan Staffansin toiminnan ansiota venäläinen Suomen sisällissodan aikana kansanvaltuuskunnan haltuun joutunut tykistö saatiin taisteluitta hyväkuntoisena suojeluskuntien haltuun. 7. toukokuuta 1918 perustettu Suomenlinnan Linnoitustykistö piti hallussaan aluetta ja siihen kuuluva I Suo­malainen Raskastykistöpatteri ampui 12. toukokuuta 1918, kun valtionhoitaja Svinhufvudin läsnä ollessa nostettiin Suomen senaatin punainen leijonalippu Kustaanmiekalla salkoon. Yksiköstä tuli Suomenlinnan Rannikkotykistöpataljoona 16. syyskuuta 1918 - 13. toukokuuta 1919 väliseksi ajaksi, minkä jälkeen sen täydennettiin yleisessä rannikkotykistön organisaatiouudistuksessa Rannikkotykistörykmentti 1:ksi 14. toukokuuta 1919 - 15. syyskuuta 1939 väliseksi ajaksi.
RT 1:stä tuli merkittävä puolustushaaran ja aselajin kehittäjä vuoksi. Ensimmäiset koeammunnat aloitettiin Santahaminasta ja Harmajalta kuuden tuuman rannkkotykeillä jo toukokuussa 1918. 1930-luvulle mentäessä alettiin kehittää tykkejä. Muutettiin tykkien ryhmitystä siten, että ne kykenivät ampumaan joka suuntaan ympäristöön 360 asteen sektorille. Lisäksi kehitettiin Canat-tykkien putken kääntö siten, että putken korotus suureni mahdollistaen aikaisempaa suuremman ampumaetäisyyden, kehitettiin sisä- ja ulkoballistiikkaa sekä kehitettiin ampumamenetelmiä.  
Talvisotaan mennessä Rannikkotykistörykmentti 1 muutettiin nimeltään Helsingin ja Pellingin Lohkoiksi, millä kummallakin oli alalohkoja. Kun taistelutoimintaa ei juuri ollut Helsingin Lohkon alueella, irrotettiin siitä yksi pataljoona Kiveliö tammikuussa 1940 taisteluihin Viipurinlahdelle, mikä kärsi suuret tappiot.
Seuraavaksi Hangon saaristoaseman linnakkeista tehtiin 1. elokuuta 1921 Turun Erillinen Rannikkotykistöpatteristo, mikä nimettiin 1922 uudelleen 1. Erilliseksi Rannikkotykistöpatteristoksi.

Rannikkotykistörykmentti 2

Rannikkotykistörykmentti 2:n esikunta oli Viipurissa. Sen vastuualue ulottui Kotkasta Koivistolle.  1. lokakuuta 1933 Rannikkotykistörykmentti 2 jaettiin kahtia muodostamalla sen I patteristosta 2. Erillinen Rannikkotykistöpatteristo, minkä esikunta oli Haminassa.

Rannikkotykistörykmentti 3

Rannikkotykistörykmentti 3:n esikunta oli Sortavalassa tehtävänään johtaa Laatokan järvipuolustus.
Sutjeskan taistelu

Sotatapahtumat

Hyökkäyksen alettua akselivallat olivat paremmissa lähtöasetelmissa kuin partisaanijoukot. Tämän ansiosta partisaanit saarrettiin Durmitor-vuoren alueelle, joka sijaitsi Tara- ja Piva-jokien välissä pohjoisessa Montenegrossa.
9. kesäkuuta akselivallat saivat melkein tapettua Titon pommilla, joka kuitenkin haavoitti häntä vain käteen.
Jugoslavialaisjoukot onnistuivat lopulta murtautumaan saksalais- ja kroatialaisjoukkojen läpi Sutjeska-joen toiselle puolelle luoteeseen kohti itäistä Bosniaa. Kolme prikaatia ja keskussairaala, jossa oli yli 2 000 haavoittunutta, jäi saarroksiin. Saksalaisjoukkojen komentaja Alexander Löhr käski Hitlerin ohjeistuksesta joukkoja tuhoamaan jäljellä olevat partisaanit. Saarroksissa olleet kärsivät pulaa lääkkeistä ja ruuasta, ja moni sairastui lavantautiin.
Saksalaiskomentaja Rudolf Lüters kuvasi partisaanijoukkoja hyvin organisoiduiksi, taitavasti johdetuiksi ja erittäin taistelutahtoisiksi.
Jugoslavialaisjoukkojen ulosmurtautumisen ansiosta joukkojen maine kasvoi paikallisten keskuudessa. Uusien värväysten ansiosta partisaanit saivat vallattua joitain alueita Bosniasta takaisin akselivalloilta seuraavan kahdenkymmenen päivän aikana.
Taistelusta tuli osa partisaanien mytologiaa, ja sen ansiosta partisaanit pääsivät askeleen lähemmäksi Jugoslavian johtamista.
Taistelusta on tehty myös elokuva vuonna 1973, jonka pääosassa on Richard Burton.
King Baggot

King Baggot (s. 7.11.1879 St.Louis, Missouri - k. 1948 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli amerikkalainen näyttelijä, ohjaaja ja käsikirjoittaja. Baggot on tunnettu mykkäelokuvien supertähtenä. Hän on näytellyt mm. Love's Stratagem (v.1909), Dr. Jekyll and Mr. Hyde (v.1913), The Philadelphia Story (Skandaalihäät, v.1940). Hän keskittyi enemmän ohjaamiseen vanhetessaan. Hän ohjasi muun muassa elokuvan Aavikon kulkuri (v.1925).
Shiselweni

Shiselweni on yksi Swazimaan neljästä hallinnollisesta piiristä. Alueen pinta-ala on 3 779 neliökilometriä ja asukasluku 208 454 (2007). Asukastiheys on 53,63 ihmistä per neliökilometri. Piirin hallinnollinen keskus on Nhlangano.
Valssimylly

Valssimylly on mylly, jota käytetään viljan jauhamiseen. Esimerkiksi nautojen ruokintaan sopii parhaiten valssimylly, koska tuloksena on sopivan karkea litiste, joka hitaammin sulaessaan ei happamoita pötsiä kuten hienompi jauho.
Juniorijalkapallo

Juniorijalkapallo tarkoittaa amatöörijalkapalloa, jota pelataan juniori-ikäisten kesken. Pelin sääntöjä on muokattu nuoremmille pelaajille sopiviksi.
Mercedes-Benz R-sarja

Yleistä

Konseptimalli esiteltiin alun perin vuoden 2001 Detroitin autonäyttelyssä nimellä Vision GST (Grand Sports Tourer) yhdessä CST:n (Compact Sports Tourer) kanssa, josta tuli myöhemmin Mercedes-Benz B. Lopullinen tuotantoversio nähtiin vuoden 2005 New Yorkin kansainvälisessä autonäyttelyssä. Myyntiin auto tuli Pohjois-Amerikassa syksyllä 2005. Euroopassa toimitukset asiakkaille alkoivat alkuvuodesta 2006.
Valmistajan mukaan auton tilakonsepti poikkeaa normaalista. Porrasperäisissä autoissa käytetään yleensä ns. Three-Box-ratkaisua, jossa auto muodostuu moottoritilasta, sisätilasta ja tavaratilasta. R-sarjassa käytetään ns. Two-Box-ratkaisua, jossa on vain moottoritila ja sisätila. Näin mahdollistetaan korin pituuden käyttämisen 64 prosenttisesti matkustajien hyväksi. Mallia saa joko 6- tai 7-paikkaisena.
Auto valmistetaan Yhdysvaltojen Alabamassa samalla tehtaalla uuden Mercedes-Benz M:n kanssa. Malli on saatavana kahdella eli akselivälillä. Normaalimittaisen malli kokonaispituus on 4992 mm ja Lang-version 5157 mm.

Kehitys

Vuonna 2006 Pohjois-Amerikan kansainvälisessä autonäyttelyssä esiteltiin suorituskykyinen R 63 AMG -malli mallivuodeksi 2007. Tämän mallin voimanlähteenä on M156 V8-moottori ja siinä on vakiovarusteena seitsemänvaihteinen 7G-TRONIC-automaattivaihteisto.
Alkuaan auto oli saatavilla vain 4Matic-nelivedolla varustettuna. Toukokuussa 2007 esiteltiin kevyesti faceliftattu versio, jolloin tuli mahdolliseksi valita myös takaveto pienempien moottorien yhteydessä (R280, R280 CDI ja R350). Mm. auton kevyempi paino pienentää mallien polttoaineenkulutusta nelivetoisiin malleihin verrattuna. Ulkovärejä lisättiin valikoimaan kolme: Calcite white, Sanidine beige ja Periclase green. Varustelistalle tuli mahdollisuus lisätä toiselle istuinriville kolmas istuin. Moottorivalikoima laajeni R280-bensiinimallilla ja R500-mallin moottoriksi vaihdettiin aikaisempaa suurempi ja tehokkaampi malli. Kaikissa malleissa on 7G-Tronic-automaattivaihteisto, Direct Select -vaihteenvalitsimella. 5- ja 4+2-paikkaiset mallit on varustettu perinteisellä teräsjousituksella ja taka-akselille on mahdollisuus valita lisävarusteena säädettävä ilmajousitus. Kaikissa 5+2-paikkaisissa ja R500 4Matic -mallissa ilmajousitus taka-akselilla on vakiovaruste. Uusien mallien toimitukset asiakkaille alkavat syksyllä 2007.
Joulusaaren lippu

Joulusaaren lippu on Joulusaarenn kansallistunnus. Lippu on jaettu kahteen osaan vasemmasta yläkulmasta oikeaan alakulmaan. Ylempi vihreä osa kuvastaa saaren kasvillisuutta ja alempi sininen osa saarta ympäröivää merta. Vasemmassa reunassa on Etelän risti, joka on sama kuin Australian lipussa. Oikealla on kultainen Phaethon lepturus fulvus, joka saarella asuva lintulaji. Keskellä lippua on kultainen kiekko, joka kuvaa Joulusaaren historiallista fosfaatin kaivuuta. Keskellä kiekkoa on vihreällä värillä kuvattuna Joulusaari. Vuonna 1986 järjestettiin kilpailu, jossa valittiin lippu. Kilpailun tulokset julkaistiin 14. huhtikuuta 1986. Voittajavalinnan oli suunnitellut Tony Couch. Virallisesti lippu otettiin käyttöön vuonna 2002.
Ranskan avoin tennisturnaus 2009

Tapahtumia

Turnauksen ensimmäisenä päivänä kroatialainen Ivo Karlović syötti 55 läpisyöttöä ottelussaan australialaista Lleyton Hewittia vastaan. Tämä oli ATP-turnausten uusi ennätys (läpisyötöt on tilastoitu vuodesta 1991). Karlović hävisi kuitenkin ottelun viidessä erässä. Miesten kaksinpelin neljännellä kierroksella ruotsalainen Robin Söderling voitti maailmanlistan ykkösen Rafael Nadalin. Söderlingistä tuli ensimmäinen Nadalin Ranskan avoimissa voittanut pelaaja, sillä Nadal oli voittanut turnauksen kaikilla neljällä aiemmalla osallistumiskerrallaan. Roger Federer nousi miesten kaksinpelin mestaruuden voittaessaan jakamaan Pete Samprasin kanssa ykkössijaa miesten kaksinpelin Grand Slam -turnausvoittojen määrässä (14). Samalla hänestä tuli kuudes miespelaaja, joka on voittanut ainakin kerran jokaisen neljästä eri Grand Slam -turnauksesta. Loppuottelu sai dramaattisen käänteen toisessa erässä, kun kentälle ryntäsi katsojien seasta monista urheilutapahtumissa tunnettu Jimmy Jump.
Jeremy Doyle

Jeremy "JD" Doyle (19. marraskuuta 1983 – 18. joulukuuta 2011) oli australialainen pyörätuolikoripalloilija. Hän oli halvaantunut vyötäröstä alaspäin auton törmättyä häneen hänen ollessaan 4-vuotias. Hän osallistui Counter-Strikeen World Cyber Gamesissa, jossa hän edusti Australiaa vuonna 2001. Hän aloitti uransa National Wheelchair Basketball Leaguessa vuonna 2007.
Doyle kuului kultaa voittaneeseen joukkueeseen Paralympic World Cupissa 2009 ja pyörätuolikoripallon maailmanmestaruuskilpailuissa 2010. Vuonna 2009 hän sijoittui joukkueineen viimeiseksi IWBF:n Aasian- ja Oseanian-mestaruuskilpailuissa. Hänen pelipaikkansa oli takakentällä. Seuratasolla hän pelasi Wenty Wheelkingsissä, jossa hän teki debyyttinsä vuonna 2008; vuonna 2009 hän pelasi Sydney Wheelkingsissä. Hän pelasi myös pyörätuolihockeytä maajoukkuetasolla.
Doyle nimitettiin vuonna 2009 Don't DIS my ABILITY -lähettilääksi. Vuonna 2010 hänet palkitsi New South Wales Institute of Sport Awards.
Doylella todettiin virtsarakon syöpä vuonna 2010. Hän oli valmistautumassa vuoden 2012 kesäparalympialaisiin, kun sairaus uusiutui parantumattomana elokuussa 2011. Doyle kuoli joulukuussa Sydneyssä ollessaan 28-vuotias. Hän oli mennyt 2. joulukuuta sairaalassa naimisiin Melanie Carrin kanssa, jonka oli tavannut internetissä huhtikuussa 2011.
Matti Saanio

Matti Saanio (17. maaliskuuta 1925 Turku – 17. huhtikuuta 2006 Ivalo) oli suomalainen valokuvaaja joka tuli tunnetuksi 1950-luvulta alkaen Lapin ihmisten ja luonnon kuvaajana. Hän tallensi yhteiskunnallista murrosta ja maaseudun muuttumista. Usein Saanio esitteli erilaisia pohjoisia yhteisöjä.
Matti Saanio on yksi niistä kuvaajista, joiden ansiosta valokuvaus hyväksyttiin Suomessa taiteeksi.
Saanio opiskeli taidemaalariksi ja työskenteli aluksi lavastajana ja freskomaalarina mutta hän aloitti valokuvaamisen muutettuaan Rovaniemelle.
Saanio toimi 1970-luvulla valokuvataiteen taiteilijaprofessorina. Hän hoiti valokuvauksen apulaisprofessuuria 1986–1989 Taideteollisessa korkeakoulussa, jossa oli opettanut vuodesta 1968. Matti Saanio oli Valokuva-lehden päätoimittajana 1975–1984.
Hän sai kolme valokuvataiteen valtionpalkintoa sekä Pro Finlandia -mitalin. 2004 Saanio kutsuttiin Lapin yliopiston kunniatohtoriksi ja valittiin Taideteollisen korkeakoulun kunniajäseneksi.
Puolisot: 1) tekstiilitaiteilija Elsa Montell, 2) sairaanhoidon opettaja Maria Colliander-Saanio.
Tommi Taurula

Yksityiselämä

Tommi Taurula elää avioliitossa, ja hänellä on kaksi vuosina 2004 ja 2006 syntynyttä lasta. Taurula perheineen asuu Helsingin Oulunkylässä.
Vapaa-ajallaan Taurula esiintyy yhtyeessä Umpikujan pojat sekä urheilee.
Alatroposfäärin suihkuvirtaus

Alatroposfäärin suihkuvirtaus on alle kilometrin korkeudessa havaittava voimakas (15–50 m/s) kapea-alainen voimakkaan tuulen alue. Se muistuttaa tropopaussin lähellä havaittavaa suihkuvirtausta, mutta on huomattavasti pienialaisempi ja lyhytkestoisempi ilmiö.
Alatroposfäärin suihkuvirtaus on vaarallinen lentoliikenteelle, ja sen havaitseminen on vaikeaa: pienialainen ilmiö ei välttämättä osu radioluotausten verkkoon, ja toisaalta se on liian ylhäällä, jotta sitä nähtäisiin mastoilla tai muilla maanpintaan kiinnitetyillä tuulimittareilla. Usein se esiintyy sateettomassa säässä, joten säätutkastakaan ei ole paljon apua.
Alatroposfäärin suihkuvirtauksille on kolme perussyytä: rintamaan liittyvä syöttövirtaus voi voimistua liki suihkuvirtaukseksi, samoin kuin orografia ja rinnetuulet voivat sopivan muotoisissa laaksoissa yhtyä suihkuvirtaukseksi. Kolmas tyyppi kulkee nimellä yöllinen alatroposfäärin suihkuvirtaus, (engl. nocturnal low level jet). Alhaalla ilmakehässä oleva suihkuvirtaus esiintyy monesti selkeinä kesäöinä. Sen fysikaalinen synty on monimutkainen, ja liittyy kitkan vaikutuksen katkeamiseen inversiokerroksessa, ja toisaalta liikemäärän säilymiseen.
Työeläkekuntoutus

Työeläkekuntoutus on työ- ja ansioeläkelainsäädännön (yksityiset yritykset, valtio- ja kuntatyönantaja, kirkko) perusteella pääasiassa eläkepoliittisesta lähtökohdasta järjestettävää ammatillista kuntoutusta, johon eläkevakuutetulla on laissa säädetyin edellytyksin subjektiivinen oikeus. Kuntoutusta on järjestettävä vakiintuneesti työelämässä olevalle henkilölle, jos hänellä on sairaudesta tai vammasta johtuva riski joutua lähivuosina työkyvyttömyyseläkkeelle hyvästä hoidosta ja hänelle mahdollisesti annettavasta lääkinnällisestä kuntoutuksesta huolimatta.

Työeläkekuntoutuksen tavoitteet

Työeläkekuntoutusta koskeva lainsäädäntö uudistettiin vuonna 2004 tukemaan laajaa eläke- ja työvoimapoliittista uudistusta, jonka tarkoituksena on myöhentää eläkkeelle siirtymistä lähivuosikymmeninä muutamalla vuodella. Työeläkekuntoutusta koskevasta päätöksestä on hakijalla muutoksenhakuoikeus. Eläkelainsäädäntö yleisesti ottaen edellyttää, että henkilön kuntoutusmahdollisuudet selvitetään aina ennen eläkehakemuksen käsittelyä.

Työeläkekuntoutuksen sisältö

Työeläkekuntoutus on useimmiten työpaikalla tapahtuvaa kuntoutusta eli työkokeilua, työhönvalmennusta tai muuta työpaikalla tapahtuvaa kuntoutumista tukevaa toimintaa. Jos nämä ratkaisut eivät tunnu sopivilta tai riittäviltä, työeläkekuntoutuksena voidaan järjestää kurssimuotoista tai pitempää ammatillista uudelleenkoulutusta tai oppisopimuskoulutusta. Työssä tarvittavia apuvälineitä voidaan myöntää kuntoutuksena tai yrittäjälle ja ammatinharjoittajalle voidaan antaa elinkeinoapua. Edellä olevista osista koostuvan kuntoutusohjelman valmistelemiseksi ja tukemiseksi voidaan järjestää myös neuvontaa, ohjausta ja kuntoutussuunnitelman laatimiseksi tarpeellisia moniammatillisia palveluja esimerkiksi siihen erikoistuneissa kuntoutustutkimuslaitoksissa.
Työeläkekuntoutuksen muodostaman kokonaisuuden toteuttamisessa keskeistä on työeläkelaitosten kuntoutussuunnittelijoiden ohjaus, neuvonta ja koordinointityö kuntoutujan, työpaikan ja muiden ammattihenkilöiden kesken. Kuntoutustoimenpiteiden aikana työeläkekuntoutuja saa toimeentulonsa kuntoutusrahana, kuntoutustukena tai kuntoutuskorotuksena tilanteesta riippuen. Lisäksi kuntoutuksen korvataan muita kuntoutukseen liittyviä kustannuksia kuten matkakuluja ja koulutuksen kuluja.