google/wiki40b huggingface dataset:
Mertakallion kalliomaalaukset

Kallio ja sen sijainti

Kalliomaalaus sijaitsee pienehkön Märkjärven pohjoisosassa sen itärannalla. Mertakallion järveen putoava pystykallio aukeaa länteen päin. Kallio on vaikuttavan näköinen, vaikka se ei ole kovin korkea. Kallion eri sivuilla on omat maalaukset. Tietystä kulmasta katsoen kallio ottaa ihmiskasvojen profilimäiset piirteet.

Maalaus

Kalliopinta on järven itärennalla, joten vasemmanpuoleinen on pohjoinen maalaus A ja oikeanpuoleinen on eteläinen maalaus B. Maalaukset näkyvät edelleen hyvin muutamien metrien päähän. Läheisen kesämökin viereiseen kallioon on maalattu moderneja tikku-ukkoja.

Maalaus A

Pohjoinen maalaus A sijaitsee 2,5−3,5 metriä järven pinnasta kalliolipan alla. Ylin kuvio esittää pientä hirvieläintä. Sen alapuolelle on maalattu ihminen, jonka kädet on nostettu siipimäisesti "lentävään" asentoon. Ihmishahmon alapuolelle on vedetty kaareva viiva, joka on tulkittu veneeksi. Veneestä puuttuvat niin sanotut "miehistöviivat".

Maalaus B

Maalaus B sijaitsee maalauksesta A 23 metriä etelään 2,5−4,5 metriä järven pinnasta. Ihmistä ja siksakkikuviota esittävä kuviopari on herättänyt tutkijoissa huomiota. Ihminen on maalattu vinosti ja kädet alhaalla, kuin kaatumassa, ja kun sahalaitaista kuviota pidetään käärmeenä, mielletään kuvioparia "loveenlankeamisen" kohtauksena. Alempaa löytyy kuvioden katkelmia, joista voi hahmottaa vielä yhden ihmishahmon. Kauempaa löytyy oikealle katsova eläinhahmo, jota ei voi tunnistaa lajilleen. Sillä on kapea ruho, mutta paksut jalat ja niska.
Edellä kuvatun käärmeen ja ihmisen kuvioparille löytyy vertailukohtia muista kalliomaalauksista. Kolmiköytisienvuorella "putoavalla" ihmishahmolla alavartalo on maalattu käärmemäiseksi ja Juusjärvellä siksakkivartalo on melko selkeästi esitetty. Kuvioista on haettu tukea shamanismin kuvauksille, joita eri arkticumin kansojen kansanperinteet tuntevat.
Mathieu Sprengers

Mathieu (Jeu) Sprengers (24. toukokuuta 1938 Tegelen – 6. huhtikuuta 2008) oli alankomaalainen urheilujohtaja. Hän toimi maansa jalkapalloliiton puheenjohtajana ja Uefan hallituksen jäsenenä.

Varhaisvuodet

Sprengers syntyi teurastajan perheeseen. Päätettyään opintonsa Tilburgin yliopistossa hän alkoi työskennellä konsulttina. Myöhemmin hän toimi tehtaan johtajana.

Ura urheilun parissa

Vuonna 1976 Sprengers aloitti Venlon kaupungissa toimivan VVV-Venlo-seuran rahastonhoitajana. Vuosina 1981–1990 hän toimi seuran puheenjohtajana. Saatuaan vuonna 1990 sydäninfarktin hän luopui tästä toimestaan ja vetäytyi tehtävistään tehtaan johdossa. Työskenneltyään jalkapalloliitossa taloustehtävissä Sprengers valittiin vuonna 1993 Jo van Marlen seuraajaksi Alankomaiden jalkapalloliiton puheenjohtajaksi. Alankomaiden järjestettyä yhdessä Belgian kanssa vuoden 2000 Euroopan-mestaruuskisat Sprengers siirtyi Uefan rahastonhoitajaksi. Hän toimi varapuheenjohtajana vuoden 2004 EM-kisoissa. 27. maaliskuuta 2008 ilmoitettiin, että Sprengers luopuisi kaikista tehtävistään sairastuttuaan vakavasti. Hänelle Belgian Genkissä tehty leikkaus ei kuitenkaan riittänyt sairauden voittamiseen.
Ensio Itkonen

Elämänvaiheet

Ensio Itkosen isä Onni Itkonen perusti autokoulun vuonna 1922 ja johti sitä vuoteen 1952, jolloin yritys siirtyi Ension johdettavaksi. 
Autokouluopetuksensa ohella Ensio Itkonen teki liikennevalistustyötä tiedotusvälineissä sekä yksin että etenkin Hannu Karpon kanssa. 1960-luvun lopulta lähtien Itkosella oli Kansan Uutisissa parinkymmenen vuoden ajan Enska vastaa -palsta, jossa hän vastasi lehden lukijoiden liikenneaiheisiin kysymyksiin. Samaan aikaan hänellä oli vakituinen palsta myös Valitut Palat -lehdessä. Itkosen opetus- ja valistustyyliin kuului keskeisenä osana kulloisenkin teeman havainnollistaminen humoristisin vertauksin. Kehittääkseen opetustaitojaan hän suoritti aikuiskasvatuksen approbatur-arvosanan Tampereen yliopistossa vuonna 1972.
Itkosen ja Hannu Karpon yhteistyö alkoi syksyllä 1973, jolloin heidän tarkoituksensa oli aluksi tehdä TV 1:lle kaksi puolen tunnin mittaista TV:n Liikennekoulu -ohjelmaa. Suuren suosion ansiosta Itkosesta ja Karposta tuli kuitenkin suosittu juontajapari vuosikymmeniksi. Samoihin aikoihin he alkoivat kiertää Suomea pitäen liikenneaiheisia iltamia aina Lappia myöten. Vuonna 1974 Itkonen ja Karpo aloittivat Seura-lehdessä Enska ja Hanski -aukeaman, joka siirtyi vuonna 1983 Apu-lehteen. Liikennepalstan julkaiseminen päättyi Markku Veijalaisen tultua Avun päätoimittajaksi, jolloin Itkosen ja Karpon nimet poistettiin lehden ns. apinalaatikosta uuden päätoimittajan ilmoittamatta syytä asiaan.
Ensio Itkonen julkaisi kaksi kirjaa. Ensimmäisen, lapsille suunnatun Muista aina liikenteessä vuodelta 1975 Itkonen teki taiteilija Kylli Kosken kanssa, ja juuri ajokortin saaneille (ja miksei kokeneemmillekin autoilijoille) tarkoitetun Aja paremmin vuonna 1987 Eila Aunion kanssa. 
Itkonen kärsi vaikeasta sydänsairaudesta ja oli pari viikkoa lokakuussa 2010 sairaalahoidossa ja tutkimuksissa sydänoireiden vuoksi, joita osaltaan pahensi hänen poikansa Hansin kesäkuinen yllättävä kuolema. Sairaalareissun jälkeen Itkonen kuitenkin toipui ja pääsi vielä palaamaan kotiinsa Marjaniemeen. Hän kuitenkin kuoli joulun alla 2010 sydänsairauksien seurauksena Herttoniemen sairaalassa 84 vuoden ikäisenä.
Vuonna 2017 Ensio Itkonen valittiin vuosisadan suomalaiseksi liikennevaikuttajaksi auto- ja liikennetoimittajien järjestämässä yleisöäänestyksessä. Palkinto luovutettiin Itkosen omaisille Helsingissä joulukuussa 2017 järjestetyssä juhlatilaisuudessa.
Ension työtä autokoulun toimitusjohtajana jatkoi hänen poikansa Hans Itkonen (1953–2010) vuonna 1989. Hans kuoli sairauskohtaukseen kesäkuussa 2010, minkä jälkeen toimitusjohtajaksi siirtyi Hansin vaimo, Ensio Itkosen miniä Marja Itkonen.  Itkosen tai hänen autokoulunsa autossa oli jossain vaiheessa käytössä rekisterikilpi ENS-10 omistajansa etunimen mukaan.
Harald Grønningen

Harald Grønningen (9. lokakuuta 1934 Lensvik – 26. elokuuta 2016 Lensvik, Agdenes) oli norjalainen maastohiihdon olympiavoittaja. Hän saavutti 1960-luvulla seitsemän arvokisamitalia. 
Grønningen esiintyi kansainvälisissä arvokilpailuissa ensimmäisen kerran Lahden MM-hiihdoissa 1958 sijoittuen 15 kilometrillä 21:nneksi. Squaw Valleyn talviolympialaisissa 1960 hän saavutti viestissä hopeaa sekä sijoittui 15 kilometrillä 11:nneksi ja 50 kilometrillä 14:nneksi. Zakopanen MM-kilpailuissa 1962 hän saavutti henkilökohtaisen hopeamitalin 15 kilometrillä ja sijoittui neljänneksi 30 kilometrillä ja viestissä sekä viidenneksi 50 kilometrillä. Innsbruckin olympialaisissa 1964 hän saavutti hopeaa 15:llä ja 30 kilometrillä, joilla molemmilla vain Eero Mäntyranta oli häntä nopeampi. Viestissä hän sijoittui neljänneksi ja 50 kilometrillä kuudenneksi. Oslon MM-kilpailuissa 1966 hän voitti kultaa viestissä, jossa hän hiihti toisen osuuden, sekä sijoittui seitsemänneksi sekä 30:llä että 50 kilometrillä.
Grenoblen olympialaisissa 1968 Grønningen sai vihdoin ensimmäisen henkilökohtaisen arvokisavoittonsa, kun hän kukisti 15 kilometrillä Eero Mäntyrannan 1,9 sekunnin erolla. Hän voitti kultaa myös viestissä, jossa hän tuli kolmannelta osuudelta vaihtoon yli minuutin ennen seuraavia. Hän sijoittui 30 kilometrillä 13:nneksi. Vielä Vysoké Tatryn MM-kilpailuissa 1970 hän sijoittui viestissä neljänneksi ja 15 kilometrillä yhdeksänneksi, kun taas 50 kilometrin kilpailun hän keskeytti. Sapporon olympialaisissa 1972 hän oli varamiehenä.
Holmenkollenin kisoissa Grønningen voitti 15 kilometrin kilpailun vuosina 1960 ja 1961. Salpausselän Kisoissa hän voitti saman matkan vuosina 1960, 1961 ja 1962. Henkilökohtaisia Norjan-mestaruuksia hän voitti uransa aikana yhdeksän.
Grønningen oli hiihtäjäksi omana aikanaan poikkeuksellisen isokokoinen, 190 senttiä ja 78 kiloa. Hänen urastaan julkaistiin I det lange løp -kirja jo vuonna 1967.
Siviilityökseen Grønningen kalasti lohta ja kasvatti mansikoita.
Burger Ranch

Burger Ranch on portugalilainen pikaruokaketju. Sillä oli vuoden 2005 lopussa 22 ravintolaa eri puolilla Portugalia. Niistä kaksikymmentä sijaitsi Manner-Portugalissa ja kaksi muuta Madeiralla ja Azoreilla.
Burger Ranchilla on ravintoloita Albufeirassa, Alcochetessa, Amadorassa, Funchalissa, Lagosissa, Lissabonissa, Mercêsissä, Ponta Delgadassa, Portimãossa, Santarémissa, Silvesissä, Torres Novasissa ja Viseussa.
Muurla

Luonto

Suurin kokonaan entisen Muurlan kunnan alueella sijaitseva järvi on Ylisjärvi, jonka rannalla sijaitsee Muurlan kirkko.  Muurlan alueelle ulottuu myös pääosin entisen Kiskon ja Kiikalan kuntien alueella sijaitseva Hirsijärvi.

Historia

Muurla on historialtaan osa todennäköisesti jo 1200-luvulla perustettua Uskelan kirkkopitäjää. 
Uskelan sisällä Muurla on aluksi ollut osa keskiajalla, mahdollisesti 1440-luvulla Uskelan emäseurakunnan alaisuuteen perustettua Salon kappeliseurakuntaa.  Saarnahuonekunta, jolla oli oma kirkkorakennus, mutta ei omaa pappia, Muurlasta tuli osana Salon kappeliseurakuntaa vuonna 1724. Vuonna 1832 Salon kappeliseurakunta ja vanha Uskelan emäseurakunta yhdistettiin uudeksi Uskelan emäseurakunnaksi, johon myös Muurlan saarnahuonekunta tuli kuulumaan. Kappeliseurakunta, jolla on oma pappi, Muurlasta tuli Uskelan emäseurakunnan alaisuuteen vuonna 1860. 
Muurlan kunta perustettiin vuonna 1868.  Seurakunnallisesti Muurla itsenäistyi Uskelasta itsenäiseksi kirkkoherrakunnaksi vuonna 1919. Näin Muurla tuli olleeksi itsenäisenä kuntana 141 vuotta ja itsenäisenä seurakuntana 90 vuotta.
Muurlan kunta lakkautettiin ja yhdistettiin yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Salon kaupunki, Halikon kunta, Kuusjoen kunta, Perttelin kunta, Muurlan kunta, Perniön kunta, Särkisalon kunta, Kiskon kunta, Kiikalan kunta ja Suomusjärven kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen.

Kulttuuriympäristö

Muurlassa sijaitseva Ruotsalan kylä ja kulttuurimaisema on yksi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemistä valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.

Yrityksiä ja oppilaitoksia

Muurlassa sijaitsee Muurlan lasitehdas, jonka tehtaanmyymälä on merkittävä turistikohde. Merkittävä Muurlassa toimiva oppilaitos on Muurlan Opisto.

Kylät

Harjula, Ilola, Järvi, Kaukelmaa, Kaukola, Kistola, Koski, Muurla, Pullola, Pyöli, Ranta, Ruotsala, Suoloppi, Vähä-Pullola, Äijälä.

Ruokakulttuuri

Muurlan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla verimakkara.
Tom Andtbacka

Tom Andtbacka on suomalainen valmentaja, joka valmentaa muun muassa Niclas Sandellsia ja Robert Rotkirchia. Hän on toiminut myös jalkapalloseura GBK:n fyysisenä valmentajana. Hän asuu ruotsinkielisellä Pohjanmaalla.
Vähä Kivijärvi (Keuruu)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 13,8 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kupanjoen valuma-alueella (35.66), jonka Kupanjoen yläosan aeseen (35.662) se kuuluu.
Iso-Röyhkönen

Maantietoa

Järven pinta-ala on 14,7 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvi on kuitenkin tiimalasin muotoinen, jolloin sen keskikohta on järven päitä kapeampi. Järvellä ei ole ei ole missään yli 200 metriä suurempaa leveyttä. Järven kapeikko on vain 100 leveä leveä ja se jakaakin järven kahteen osioon. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata kapean vyöhykkeen matkalta. Kaupemana rannasta metsämaa nousee korkeille mäille, missä on myös kalliota. Järven itäpuolella kohoaa nimetön mäki yli 40 metriä vedenpintaa ylemmäksi. Samoin tekee järven länsipuolella ja järven luoteispuolella kohoavat reunimmaiset rinteet Kuppilanvuoren mäestä. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Ristijärven kylästä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,8 metriä mpy. Järven pohjoispuolelta on siihen johdettu kapean suon kuivatusoja ja etelästä laskee järveen Pieni-Röyhkösen luontainen laskuoja. Järven oma laskuoja laskee Ison Urttimenjärven eteläpäähän.

Historiaa

Vuoden 1958 peruskartassa on järven ympäröivät suota ojittamattomia. Pieni Röyhkösen ja Iso-Röyhkösjärven (silloinen karttanimi) laskuojat ovat luontaisen oloisia. Vuoden 1977 kartassa on järven pohjoispuolen soille kaivettu ojat ja myös laskuoja vaikuttaa nyt peratulta. Vuoden 1986 kartassa on karttaan jälkipainoksena lisätty monia metsäteitä, joita rakennettiin myöhemmin.
Kellolasi

Kellolasi on laboratoriotarvike, jota käytetään yleensä haihdutusastiana tai dekantterilasien peittämiseen. Kantena käytettäessä kellolasi ei sulje astiaa ilmatiiviisti, vaan sen tarkoituksena on estää muun muassa pölyn tai roskien joutuminen keitinlasiin. Sitä voidaan käyttää myös alustana pieniä määriä kiinteitä aineita käsiteltäessä, esimerkiksi punnituksen yhteydessä.
Muodoltaan kellolasi on pyöreä, kaarevapintainen lasilevy, joka muistuttaa linssiä. Yleisimmin käytetyt kellolasit ovat halkaisijaltaan 40–80 mm, suurimmat voivat olla jopa 200 mm.
Reynoldsin kuljetusteoreema

Reynoldsin kuljetusteoreema (RKT) on virtausmekaniikassa käytetty matemaattinen malli. Sen avulla tarkastellaan systeemin jonkin ominaisuuden muutosnopeutta suhteutettuna saman ominaisuuden muutosnopeuteen kontrollitilavuudessa. Teoreema on nimetty irlantilaisen virtausmekaniikkaan perehtyneen Osborne Reynoldsin mukaan.

Kontrollitilavuus ja systeemi

Termodynamiikassa ja mekaniikassa tarkasteltavana kohteena on tavanomaisesti systeemi, mutta virtausmekaniikassa tarkastelun kohteena on usein kontrollitilavuus. Kontrollitilavuus on valittu tarkasteltava avaruuden alue, jonka pintaa kutsutaan kontrollipinnaksi. Sitä vastoin systeemi käsittää ne hiukkaset/materiaalimäärän, jotka kuuluvat kontrollitilavuuteen tietyllä ajanhetkellä. Virtaustilanteessa ainetta virtaa läpi kontrollitilavuuden. Alussa siis systeemi täyttää kontrollitilavuuden, mutta ajan myötä se siirtyy ainevirtauksen mukana siitä pois. Systeemin muoto ja tilavuus voi muuttua, mutta sen massa pysyy vakiona.
Anders Johansson

Anders Johansson (s. 25. toukokuuta 1962 Göteborg, Ruotsi) on ruotsalainen rumpali.
Johansson tunnetaan nykyään metalliyhtye HammerFallista, johon hän liittyi vuonna 1999. 1980-luvulla hän kuului Silver Mountainiin ja Yngwie Malmsteenin Rising Force -yhtyeeseen. Hän on julkaissut myös kaksi sooloalbumia ja useita albumeita veljensä, kosketinsoittaja Jens Johanssonin kanssa (nimillä The Johansson Brothers ja Johansson) sekä tehnyt yhteistyötä muun muassa Jonas Hellborgin ja Benny Janssonin kanssa.
Johansson on pianisti Jan Johanssonin poika. Hän omistaa veljensä kanssa Heptagon Records -levy-yhtiön.
2-fosfoglyseriinihappo

Glykolyysi

Glykolyysin seitsemännessä vaiheessa 3-fosfoglyseriinihappomolekyyli isomerisoidaan fosfoglyseromutaasientsyymin avulla 2-fosfaglyseriinihapoksi. Entsyymi siirtää fosfaattiryhmän molekyylin sisältä kolmoshiileltä kakkoshiilelle. Glykolyysin kahdeksannessa vaiheessa enolaasientsyymi muuntaa 2-fosfoglyseriinin fosfoenolipalorypälehapoksi, joka sisältää hyvin korkeaenergiaisen enolifosfaattiryhmän. Magnesiumionien läsnäolo on entsyymin toiminnan edellytys. Molemmat reaktiot ovat tasapainoreaktioita eli voivat tapahtua myös käänteiseen suuntaan.
Beklamidi

Ominaisuudet ja käyttö

Beklamidi on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee alkoholeihin.Beklamidia on käytetty epileptisten kohtauksien hoitoon. Tämän lisäksi sitä on käytetty käytöshäiriöiden kuten aggressioiden hoitoon erityisesti nuorilla. Kumpaankaan tarkoitukseen beklamidi ei ole koskaan ollut ensimmäisen linjan hoitomuoto eikä erityisen tehokas. Lähinnä sitä on käytetty yhdessä muiden lääkeaineiden kanssa. Beklamidia on tutkittu myös skitsofrenian hoidossa yhdessä haloperidolin ja klooripromatsiinin kanssa. Beklamidin vaikutusmekanismi perustuu mahdollisesti GABA-reseptorien toiminnan inhibitioon.

Haittavaikutukset

Tyypillisiä beklamidin aiheuttamia haittavaikutuksia ovat ihottuma, huimaus, ruuansulatuskanavan oireet ja painonmenetys. Haittavaikutukset ovat yleensä lieviä ja ohimeneviä.

Valmistus

Beklamidia valmistetaan 3-klooripropionyylikloridin ja bentsyyliamiinin välisellä reaktiolla.
Adam Shankman

Adam M. Shankman (s. 27. marraskuuta 1964) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -tuottaja sekä näyttelijä, tanssija ja koreografi. Hänen töidensä joukossa ovat Villi tusina 2 (2005) ja Hairspray (2007). Hän oli myös mukana tuottamassa Step Upia (2006). 
Los Angelesissa, Kaliforniassa syntynyt Shankman on juutalainen ja elää avoimesti homoseksuaalina.
Tuula Salonen

Tuula Salonen, o.s. Tukia (3. elokuuta 1942 Hyvinkää) on entinen suomalainen pesäpalloilija.
Tuula Salonen voitti Suomen mestaruuden 1960-62 ja 1967, 1971 ja 1973 (Työväen Maila-Pojat), Pelasi Itä-Länsi -otteluissa 7 kertaa polttajana. Salonen nimettiin Suomen parhaaksi naispesäpalloilijaksi 1961-63. Lyöjäkuningatar 1963. Paras etenijä 1962 ja -63.
Koripalloa Salonen on pelannut viidessä maaottelussa. Naisten SM-hopeaa 1964, 1970-72 ja pronssia 1965.
Kaledonia

Kaledonia (lat. Caledonia) on roomalaisten Britteinsaarten pohjoisosille antama nimi. Kaledoniaa asutti caledonien eli kaledonialaisten heimo, eivätkä roomalaiset koskaan saaneet sitä pysyvästi hallintaansa. Alue vastasi nykyistä Skotlantia. Kaledonialaiset lienevät olleet sama kelttiläisperäinen kansa, jota myöhemmin kutsuttiin pikteiksi.
Roomalaiset valloittivat Kaledonian Agricolan johdolla noin vuonna 80, ja myöhemmin he voittivat pohjoisen heimot Mons Graupiuksen taistelussa. Roomalaiset perustivat legioonalaisille linnoituksen Inchtuthiliin sekä pienempiä linnakkeita strategisesti tärkeisiin soliin. Roomalaiset joutuivat kuitenkin vetäytymään kaikista varustuksistaan jo vuonna 90 ja lopulta Trajanuksen keisarikaudella koko Skotlannista. Roomalaiset pyrkivät ajoittain työntämään rajaa pohjoisemmaksi tämänkin jälkeen.
Kaledoniaksi määritellään usein Hadrianuksen vallin pohjoispuolinen osa Ison-Britannian saarta, toisinaan rajavalliksi nimetään pohjoisempana sijaitseva Antoninuksen valli. Nimitystä käytetään nykyään Skotlannin romanttisena ja runollisena vastineena. Kaledonian mukaan on nimetty muun muassa Uuden-Kaledonian saariryhmä ja monet yritykset, kuten skotlantilainen lentoyhtiö Caledonian Airways.
Ruusuvatsaorneero

Levinneisyys

Ruusuvatsaorneeroa tavataan pienellä alueella Perussa. Lajin kannaksi arvioidaan 1 000–2 499 yksilöä. Laji on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi, koska sen levinneisyysalue ja kanta ovat pienet, ja koska sitä uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen.
Minna Suni

Minna Suni (s. 1967) on suomalainen kielitieteilijä ja professori. Hän toimii Jyväskylän yliopistossa vuodesta 2015 määräaikaisena ja vuoden 2017 alusta lukien vakinaisena suomen kielen professorina.

Akateeminen ura

Minna Suni on opiskellut Jyväskylän yliopistossa suomen kieltä ja kielitiedettä. Hän valmistui vuonna 1992 filosofian maisteriksi soveltavan kielitieteen alalta. Sen jälkeen hän opiskeli suomen kieltä ja valmistui lisensiaatiksi vuonna 1996.
Filosofian tohtoriksi Suni väitteli suomen kielen alalta Jyväskylän yliopistossa vuonna 2008. Väitöskirja käsitteli maahanmuuttajien suomen kielen oppimista ja käyttöä. Väitöstutkimuksessa tarkasteltiin, miten äidinkielenään vietnamin kieltä puhuvat henkilöt oppivat suomen kieltä. Valmistumisen jälkeen Suni on toiminut erilaisissa opetus- ja tutkimustehtävissä Jyväskylän yliopistossa. Viimeksi ennen professuuria hän työskenteli yliopistonlehtorina.

Professorina

Suni nimitettiin Jyväskylän yliopistoon kielten laitokselle määräaikaiseen suomen kielen professuuriin elokuun alusta 2015 lukien. Sen ohella hän toimi vuoden ajan vierailevana professorina ELTE-yliopistossa Budapestissä. Vakinaisena suomen kielen professorina hän toimii vuoden 2017 alusta lähtien. Professuurin erikoisala on suomi toisena ja vieraana kielenä. Professorina Suni on vastannut Suomen kielen ja kulttuurin maisterikoulutuksesta. Hän on myös Helsingin yliopiston dosentti. Dosentuurin alana on suomen kieli painopisteenä suomi toisena kielenä.
Kotimaisen tiedetoiminnan lisäksi Suni on tehnyt kansainvälistä tiedeyhteistyötä. Hän on ottanut osaa kansainväliseen EU-Speak 3-tutkimushankkeeseen. Hanke kestää vuodet 2015–2018 EU:n yhteistä hanketta johtaa englantilainen professori Martha Young-Scholten Newcastlen yliopiston englannin kielen, kirjallisuuden ja kielitieteen laitokselta. Hankkeen vuonna 2016 käynnissä olevassa 3. moduulissa tutkitaan kansallisella tasolla suomen kielen oppimista toisena kielenä. Hankkeen avulla pyritään kehittämään vieraskielisten henkilöiden ammatillista osaamista.

Tutkimusura

Kielitieteilijänä Suni on tutkinut etupäässä, kuinka Suomeen saapuvat maahanmuuttajat oppivat suomen kieltä ja kuinka he käyttävät kieltä. Hänen viimeisimmät tutkimuksensa vuosina 2015–2016 ovat liittyneet tutkimushankkeisiin Suomi työkielenä ja Terveydenhuollon suomi, joissa on tutkittu taustaltaan alun perin vieraskielisten henkilöiden suomen kielen ammatillisen kielitaidon kehittymistä. Hän on ollut myös mukana perustamassa alan kansainvälistä tutkijaverkostoa.

Luottamustoimia

Tieteellisen uran ohella Suni on toiminut Suomen soveltavan kielitieteen yhdistys AFinLA ry:n hallituksen puheenjohtajana. Hän on myös Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran (SKS) hallituksen jäsen.
Aki (1907)

Palvelus

Washingtonin laivastosopimuksen mukaisesti alus poistettiin palveluksesta vuonna 1923, ja se upotettiin maalialuksena seuraavana vuonna.