Musiikin vaikutukset

Musiikillinen älykkyys

Neuropsykologi Howard Gardner loi vuonna 1983 moniälykkyysteorian, jonka mukaan älykkyyteen kuuluu seitsemän erilaista ja itsenäistä kykyä. Musiikillinen älykkyys on yksi älykkyysteorian osa. Musiikillisesti älykäs ihminen muistaa helposti melodioita ja kappaleita. Hän kuulee musiikin sisältämät erilaiset vivahteet ja pystyy erottamaan esimerkiksi moniäänisen teoksen yksittäiset stemmat. Musiikillisesti älykäs ihminen kykenee myös ilmaisemaan itseään musiikin kautta ja nauttii musiikista muita enemmän.

Lyhytkestoiset vaikutukset

Musiikin kuuntelun vaikutuksia on tutkittu paljon etenkin "Mozart effect" -ilmiön jälkeen. Ilmiön alulle saattaneen tutkimuksen (Rauscher, Shaw, Ky 1993) tulokset osoittivat Mozartin musiikin kuuntelun nostavan hetkellisesti avaruudellista hahmotusta mittaavissa tehtävissä saatuja pisteitä. Tuloksia on tulkittu myöhemmin väärin antaen olettaa, että klassisen musiikin kuuntelu vaikuttaisi positiivisesti älykkyyteen pidemmällä aikavälillä.
Jatkotutkimuksissa on katsottu, että vaikutusten takana on musiikin aiheuttama muutos mielialassa, sekä vireystilassa. Rauscherin, Shaw'n ja Kyn tutkimuksessa käytetty Mozartin Sonaatti D-duuri K. 448 kahdelle pianolle on nopeatempoinen ja energinen. Näiden ominaisuuksien uskotaan olevan tulosten takana, sillä myöhemmissä tutkimuksissa surullisen ja hidastempoisen (klassisen) musiikin ei ole todettu aiheuttavan vastaavaa vaikutusta.

Musiikki muokkaa aivoja

Musiikki, ja varsinkin sen harjoitteleminen muuttaa aivotoimintaa. Tutkija Christo Pantevin mukaan musiikin harjoittelu laajentaa aivoalueita, ja aivot myös alkavat toimia synkronisemmin. Muusikon kuullessa jonkin tutun melodian hänen aivoissaan aktivoituvat laajat hermosoluverkostot. Riittävä määrä toistoja aiheuttaa aivojen kuulovasteiden aktivoitumisen myötä sen, että ”kuullakseen” musiikin, muusikko ei tarvitse kuulla konkreettisesti musiikkia, vaan pelkkä nuottien näkeminen riittää siihen että ”pään sisällä soi”. Hyvä esimerkki tästä ovat kapellimestarit.
Mieltymys rytmiin ja melodiaan on ihmisellä lapsesta asti. On kuitenkin vielä epäselvää, kuinka paljon musiikillista kykyä voi lisätä harjoittelulla ja kuinka paljon musikaalisuus on aivojen synnynnäinen ominaisuus. On kuitenkin havaittu, että eri soitinten soittajien välillä on eroja: tutkimuksen mukaan esimerkiksi viulisteille kehittyisi muiden soitinten edustajia tarkempi sävelkorva.
Gandnerin luoma moniälykkyysteoria syntyi muun muassa sen pohjalta, kun hän huomasi aivovauriopotilaalla laulu- ja soittotaidon säilyneen, vaikka tämä oli menettänyt kielelliset kykynsä. 1990-luvulta lähtien onkin musiikillinen aivotutkimus kiihtynyt, sillä on alettu ajatella, että jos ymmärretään aivojen tapaa prosessoida musiikkia, voi se olla avain jopa eräiden sairauksien ymmärtämiseen.

Muusikon aivot toimivat toisin

Yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan ammattimuusikko hyödyntää keskivertohenkilöä taitavammin divergenttiä ajattelua, jossa yhteen ja samaan ongelmaan etsitään useampia ratkaisuja. Muusikot hyödynsivät ongelmanratkaisun aikana verrokkeja enemmän molempia aivolohkojaan. Tutkija Bradley Folleyn mukaan muusikot eivät ajatelleet luovemmin, vaan heidän aivonsa toimivat laadullisesti toisin. Tutkijoiden mukaan eräs selitys aivopuoliskojen tehokkaaseen rinnakkaiskäyttöön on se, että muusikot käyttävät usein kumpaakin kättä instrumenttinsa soittamiseen. Muusikkojen pitää myös osata yhdistellä hyvin kummankin aivopuoliskon informaatiota soittaessaan. Nuottien lukemiseen tarvitaan vasenta aivopuoliskoa kun taas musiikin tulkintaan oikeaa.

Musiikki kuntouttaa aivoja

Musiikki parantaa aivoinfarktista toipuvien kognitiivista kuntoutumista ja mielialaa. Tämän ovat suomalaistutkijat ensi kertaa pystyneet osoittamaan. Helsingin ja Jyväskylän yliopistojen yhteisessä tutkimuksessa seurattiin 60 aivoinfarktipotilaan toipumista laajojen neuropsykologisten tutkimusten avulla tietyin aikavälein infarktista. Tulokset osoittivat, että musiikkia kuunnelleiden kielellinen muisti ja tarkkaavaisuus kuntoutuivat muita toipilaita paremmin. Teppo Särkämön mukaan musiikki aktivoi aivoissa laajaa hermoverkkoa, joka säätelee muun muassa muistia, tunteita, vireystilaa ja tarkkaavaisuutta. Suomalaistutkijat suosittelevatkin musiikin kuuntelun aloittamista mahdollisimman varhain aivoinfarktin jälkeen.