google/wiki40b huggingface dataset:
Lentopallon Mestaruusliiga

Miesten Mestaruusliiga 2019–2020

Miesten liigassa pelataan kymmenen joukkueen nelinkertainen runkosarja (36 ottelua). Runkosarjassa sijoille 1-8 päätyneet joukkueet pelaavat puolivälierät (3-5 ottelua) pääsystä välieriin, Puolivälierien voittajat pelaavat välierät (4-7 ottelua), välierien häviäjät pronssiottelut (2-3 ottelua) ja välierien voittajat finaalit (4-7 ottelua).
Liiton kilpailutoimistolla on oikeus evätä alkuperäisestä otteluohjelmasta poikkeava pelin siirto. Runkosarjassa sijoille 1-4 sijoittuneet saavat puolivälieriin kotiedun. Otteluparit ovat 1-8, 2-7, 3-6, 4-5.
Runkosarjassa sijalle 9. ja 10. sijoittuneet joukkueet pelaavat kaksinkertaisen sarjan 1-sarjan kahden korkeimmalle sijoittuneen nousukelpoisen joukkueen kanssa. Nousukelpoiseksi joukkueeksi ei lueta liigaseurojen omia farmijoukkueita tai Lentopalloliiton valmennuskeskuksen joukkuetta. finaaliin selvinneiden joukkueiden kanssa. Kaksinkertaisen sarjan 1. ja 2. sijalle sijoittuneet joukkueet saavat oikeuden anoa liigapaikkaa kaudelle 2020 – 2021.

Naisten Mestaruusliiga 2019–2020

Naisten liigassa pelataan kymmenen joukkueen kolminkertainen runkosarja (27 ottelua). Lisäksi Kuortaneen valmennuskeskuksen joukkue pelaa yhden sarjakierroksen vieraspeleinä jokaista liigajoukkuetta vastaan. (+ 1 ottelu)
Runkosarjan kolmannella kierroksella noudatetaan periaatetta, jossa vuorovuosin otteluparit pelaavat 3. kierroksen ottelut koti- ja vieraskentällä, kauden 2020 – 2021 osalta pelataan 3. kierros käänteisesti verrattuna kauteen 2019 – 2020.
Liiton kilpailutoimistolla on oikeus evätä alkuperäisestä otteluohjelmasta poikkeava pelin siirto.
Runkosarjassa sijoille 1 - 8 päätyneet joukkueet selviytyvät puolivälieriin (3-5 ottelua). Puolivälierien voittajat pelaavat välierät (3-5 ottelua), välierien häviäjät pronssiottelut (2-3 ottelua) ja voittajat finaalit (4-7 ottelua).
Runkosarjassa sijoille 1-4 sijoittuneet saavat puolivälieriin kotiedun. Otteluparit ovat 1-8, 2-7, 3-6, 4-5.
Runkosarjassa sijalle 9. ja 10. sijoittuneet joukkueet pelaavat kaksinkertaisen sarjan 1-sarjan kahden korkeimmalle sijoittuneen nousukelpoisen joukkueen kanssa. Nousukelpoiseksi joukkueeksi ei lueta liigaseurojen omia farmijoukkueita tai Lentopalloliiton valmennuskeskuksen joukkuetta. finaaliin selvinneiden joukkueiden kanssa. Kaksinkertaisen sarjan 1. ja 2. sijalle sijoittuneet joukkueet saavat oikeuden anoa liigapaikkaa kaudelle 2020 – 2021.

Televisiointi

Lentopallon Mestaruusliigan otteluita lähettää kaudella 2019–2020 Ruutu+, josta on nähtävissä noin 150 ottelua.
Havukka-ahon ajattelija (televisiosarja)

Vastaanotto

Helsingin Sanomien televisiosivulla Jukka Kajava antoi sarjan kahden ensimmäisen jakson perusteella siitä melko murskaavan arvion. Hänestä aidoissa ympäristössä itsekseen höpäjävä hahmo on kovin epärealistinen verrattuna teatterimonologiin, koska teatteritilanne on jo itsessään epärealistinen. Hän moitti myös töksähtelevää kuvausta ja epäselvää ääntä: liian vaimeita repliikkejä ja liian voimakkaita äänitehosteita.
Patagonianvihervarpunen

Levinneisyys

Patagonianvihervarpusta tavataan Etelä-Amerikan eteläosissa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja sen kanta on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
22 Bullets

Arvioita

Nyt-liitteen viisi kriitikkoa antoivat elokuvalle tähtikeskiarvon 1,8.
Episodi-lehdessä neljä kriitikkoa antoi elokuvalle pisteitä keskiarvona 2,00.
XMM-Newton

Satelliitti

Satelliittin rata on hyvin elliptinen: perigeumi on 8 549,4 kilometriä ja apogeumi 112 568,1 kilometriä. Satelliitti kiertää Maan kahdessa vuorokaudessa, josta satelliitti joutuu viettämään 8 tuntia van Allenin vyöhykkeen sisällä. Satelliitti menee tarvittaessa suojatilaan säteilyvyöhykkeiden sisällä. Röntgenmittaukset tehdään radan apogeumissa ja data lähetetään Maahan perigeumissa.  
Satelliitin massa laukaisuhetkellä oli 3760 kg, josta 530 kg oli radankorjaukseen ja asennonsäätöön käytettävää ajoainetta. Satelliitin korkeus on 10 metriä. Tästä röntgenteleskooppi on pituudeltaan 7,5 metriä. Rungon suurin läpimitta 4 x 4 metriä. Aurinkopaneelien kärkiväli on 16 metriä. Ne tuottavat 1600 W sähköä mission lopussa, jolloin aurinkokennojen tehokuus on laskenut. Satelliitti on kolmiakselistabiloitu.

Tieteellinen tavoite

Röntgensäteitä ei voida fokusoida linssien tai peilipinnan avulla, koska säteet läpäisevät peilimateriaalin. Kun röntgensäde törmää metallipintaan hyvin loivassa kulmassa (muutama aste), se kimpoaa pinnasta. Säteet voidaan fokusoida ja täten detektorille saadaan riittävä määrä röntgensäteilyä mittausta varten. Kokoavan peilipinnan alan tulee olla hyvin suuri. XMM:n kukin peili koostuu 58 sisäkkäisestä hyvin loivasti kaareutuvasta putkimaisesta peilistä. Satelliitilla tutkitaan syvän taivaan röntgenlähteitä. XMM-satelliitissa on 30 cm näkyvän valon kaukoputki, jolla kuvataan samoja kohteita kuin röntgenteleskoopeilla. 
XMM:n teleskoopit suunniteltiin ja rakennettiin saksalaisten Carl Zeissin ja Kayser-Threden sekä italialaisen Media Larion yhteistyönä. Niiden maanpäälliset testit suoritti Max Planck -instituutti. Teleskoopin kantava runko valmistettiin Suomessa Patrian tehtaalla Kuorevedellä. Se on suurin siviilisatelliitin hiilikuiturakenne.
Liikepankki

Historiaa

Suomeen saatiin ensimmäinen pankkilaki vuonna 1866. Lain mukaan liikepankit saattoivat olla avoimia yhtiöitä tai osakeyhtiöitä. Liikepankin peruspääoman tuli olla 1,5 miljoonaa markkaa. Ensimmäinen liikepankki oli hieman aiemmin perustettu Suomen Yhdyspankki.
Kun pankkilaki uusittiin vuonna 1886, liikepankin tuli aina olla osakepankki. Osakepääomaksi riitti nyt 300 000 markkaa.
Rönnäsin Saaristomuseo

Rönnäsin Saaristomuseo (ruots. Skärgårdsmuseet i Rönnäs) on Saaristomuseoyhdistyksen (ruots. Skärgårdsmuseiföreningen) Loviisassa ylläpitämä paikallinen, kulttuurihistoriallinen museo. Museon perusnäyttelyssä esitellään muun muassa Itäuusmaalaisen saariston elinkeinoja ja kulttuuria sekä veneitä ja niiden rakentamista. Saaristomuseon julkaisusarjassa Båtar julkaistaan vene-aiheisia tutkielmia. Museo on avattu vuonna 1985. 
Museo sijaitsee osoitteessa Kabbölentie 430, Rönnäs, 07750 Isnäs (Loviisa).
Saukkolammi (Ylöjärvi, Luode)

Maantietoa

Lammen pituus on 150 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Se sijaitsee pienellä metsäisellä suolla yhdessä pienen lammen kanssa ja niitä kiertää kapea avosuon vyöhyke. Siihen on kaivettu viisi suo-ojaa, joista yksi laskee Liesijärven eteläpäähän suo-ojien läpi. Lampi sijaitsee Liesijärven länsipuolella ja se on rajattu ulos Seitsemisen kansallispuistosta. Rantaviivan pituus on 450 metriä. Lampien väliin on rakennettu jokin mökki, jonne johtaa seututieltä 332 alkavalta kärrypolulta lähtevä kävelypolku.
Anytos

Anytos (muinaiskreikaksi Ἄνυτος; 400-300 lukujen eaa. vaihde) oli antiikin ateenalainen, Anthemionin poika. Hän oli yksi Sokrateen syyttäjistä tämän oikeudenkäynnissä vuonna 399 eaa.
Anytoksen isän kerrotaan ansainneen hyvin nahkurina, ja siirtäneen ammatin pojalleen. Peloponnesolaissodan aikana Anytos toimi kenraalina. Vuonna 409 eaa. hänet tiedetään lähetetyn Pylokselle vapauttamaan sen spartalaisten vallasta 30 laivalla. Tehtävä kuitenkin epäonnistui, ja hänet haastettiin oikeuteen. Diodoroksen ja Plutarkhoksen mukaan hän vältti kuolemantuomion vain lahjomalla tuomarit.
Anytos vaikuttaa kuitenkin saaneen suosiota toiminnallaan Ateenan politiikassa. Hänen tiedetään olleen kaupungin demokraattisen hallinnon johtavia tukijoita, niitä oligarkkisia voimia vastaan, jotka olivat olleet kolmenkymmenen tyrannin hallinnon takana. Tyrannian aikana, vuonna 404 eaa., hänet ajettiin maapakoon, ja Lysias mainitsee hänet maanpakolaisten johtajana Fylessä.
Platonin Sokrateen puolustuspuheessa Sokrates sanoo Anytoksen syyttäneen häntä loukkaantuneena poliitikkojen ja käsityöläisten puolesta. Platonin Sokrateen puolustuspuheen lisäksi Anytos mainitaan Platonin dialogissa Menon, sekä Ksenofonin Muistelmissa ja Sokrateen puolustuspuheessa.
Anytoksen vihamielisyys Sokratesta kohtaan vaikuttaa olleen osin ammatillista ja osin henkilökohtaista, ja hänellä vaikuttaa olleen ainakin kaksi syytä syyttää Sokratesta. Ensiksi, Sokrates kritisoi jatkuvasti Ateenan demokraattista hallintoa, jossa Anytos toimi. Anytos on voinut katsoa, että Sokrateen kritiikki on ollut uhka Ateenaan lyhyen tyrannian jälkeen palautetulle demokratialle. Toiseksi, Sokrates opetti Anytoksen poikaa, ja Anytos ehkä syytti Sokratesta tämän mielen myrkyttämisestä ja siitä, että poika oli poikennut isän kaavailemalta urapolulta. Ksenofonin mukaan pojasta tuli juoppo.
Diogenes Laertioksen mukaan ateenalaiset ajoivat Anytoksen maanpakoon sen jälkeen, kun olivat alkaneet katua Sokrateelle langetettua kuolemantuomiota.
Pyhä Raamattu

Historia

Käännöksen tekeminen kesti 80 vuotta ja sen aikana myös osa käännökseen kohdistuneista vaatimuksista ja tavoitteista muuttui. Käännöskomitea asetettiin Keisarillisen Suomen senaatin(johdossa Aleksanteri II ja Johan Mauritz Nordenstam) päätöksellä 11. huhtikuuta 1861. Siihen kuului arvovaltaisia jäseniä, kuten professori A. W. Ingman. Komitean puheenjohtaja oli professori Gabriel Geitlin. Tarkoituksena oli, Ingmanin aikaisempaa, Koetusraamattu 1859 käännöstä apuna käyttäen tehdä tarvittavat korjaukset ja muutokset Raamatun alkutekstin pohjalta. Komitean saamat ohjeet olivat kuitenkin epämääräiset sekä työtavoista oltiin erimielisiä. Vanhan testamentin käännösehdotus valmistui, mutta ei saanut kirkolliskokouksen hyväksyntää. Komitea hajaantui vuonna 1886, kun kirkolliskokous hylkäsi ehdotuksen.
Kirkolliskokous asetti samana vuonna uuden raamatunkäännöskomitean, joka keskittyi lähinnä Uuden testamentin kääntämiseen. Tärkeät välityöt olivat vuoden 1906 evankeliumisuomennos sekä vuoden 1913 Uuden testamentin väliaikainen suomennos. Käännöksen pohjana käytettiin kreikankielistä alkutekstiä. Lopullisen ehdotuksen laati vuosina 1920–1930 neljän hengen komitea: A. F. Puukko, Aug. F. Peltonen, Juho Mannermaa ja Otto Manninen. Tarkoituksena oli saada raamatunkäännöstyö lopulta valmiiksi. Tärkeänä pidettiin vanhan Raamatussa käytetyn kielen suurempaa huomioon ottamista ja kieliasun yhtenäistämistä. Monista raamattukieltä kahlinneista vieraista piirteistä päästiin lopulta eroon. Pohjateksteinä olivat sekä Vanhan että Uuden testamentin osalta tieteellisesti toimitetut laitokset. Tunnettua kuitenkin on, että komitean työn kantavana periaatteena oli:
»Raamattu- ja kirkkokielemme, joka on suomalaisen kirjakielen vanhin ja samalla mitä arvokkain tyylilaji, tulee kaiketi saada säilyä ja kehittyä omalla pohjallansa.»

Evankelis-luterilaisessa kirkossa

Se hyväksyttiin virallisesti Suomen evankelis-luterilaisen kirkon raamatunkäännökseksi XI yleisessä kirkolliskokouksessa vuonna 1933 (Vanha testamentti) ja XII yleisessä kirkolliskokouksessa vuonna 1938 (Uusi testamentti). Käännös korvasi vuodelta 1776 peräisin olleen suomennoksen luterilaisessa kirkossa. Uusi kirkkoraamattu korvasi luterilaisessa kirkossa vanhan käännöksen virallisessa käytössä vuonna 1992 eli se ehti toimia tuoreimpana käännöksenä 54 vuotta.

Käyttö ja suosio tänään

Ristin Voitto -lehden tekemän tutkimuksen mukaan suurin osa Suomen helluntaiherätyksen työntekijöistä käyttää vuoden 1938 käännöstä eniten henkilökohtaisessa raamatuntutkistelussa, opetuksessa tai evankelioinnissa. Se on säilyttänyt ykkösaseman kaikissa tutkimuksen osa-alueissa. Mielipiteensä antoi 490 vastaajaa. Helluntailaiset eivät tutkimuksen perusteella ole innostuneet käännöskäytön yhdenmukaistamisesta herätysliiketasolla.
Aladdin ja taikalamppu

Aladdin ja taikalamppu eli Aladinin taikalamppu on satu itämaisessa Tuhat ja yksi yötä -satukokoelmassa.

Juoni

Velho pyytää Aladdinia noutamaan luolasta öljylampun. Nuorukainen hakee lampun, mutta velho yrittää petkuttaa häntä, jolloin Aladdin päättää pitää lampun itsellään. Aladdin saa selville, että lampussa on henki, joka täyttää kaikki lampun omistajan toiveet. Hengen avulla Aladdinista tulee rikas ja mahtava, ja hän menee naimisiin prinsessan kanssa.
Velho palaa ja onnistuu viekkaudella saamaan lampun Aladdinin vaimolta. Saatuaan lampun velho käskee henkeä siirtämään palatsin prinsessoineen toiselle puolelle maailmaa. Aladdinilla on kuitenkin yhä taikasormus, jossa on toinen henki. Se on heikompi kuin lampun henki, mutta pystyy siirtämään Aladdinin sinne mihin velho on palatsin siirtänyt. Aladdin kukistaa lopulta velhon ja saa takaisin vaimonsa sekä taikalampun.

Aihe muussa kulttuurissa

Satu on ollut aiheena Disneyn animaatiossa Aladdin vuodelta 1992.
Hannu Hautamäki

Hannu Hautamäki (s. 2. syyskuuta 1974) on entinen suomalainen lentopalloilija, joka päätti uransa Suomen mestaruuteen kaudella 2011-12 Vammalan Lentopallon riveissä, Lentopallon SM-liigassa. Hautamäki voitti urallaan SM-pronssia vuonna 2008, SM-hopeaa vuonna 2011 sekä SM-kultaa 2012. Nykyisin Hautamäki toimii VaLePan toiminnanjohtajana; hän on ollut toiminnanjohtaja vuodesta 2010 lähtien seurassa.

Ura

Hautamäen ura lähti käyntiin hänen kotikaupungistaan Ilmajoelta, Nopan Kylä Kisa-Veikkojen riveissä. Hiljalleen Hautamäestä kehittyi huippupelaaja, ja hän nousi SM-liigaan. Hänen ensimmäinen seuransa Lentopallon SM-liigassa oli Jyväskylän Metso-Lentis kaudella 1996. Hän pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa 3. syyskuuta 1996. Jyväskylän Metso-Lentiksessä hän pelasi lopulta vain kaksi kautta, kun seura luopui liigapaikastaan kauden 1998 päätteeksi. Tämän jälkeen Hautamäki alkoi pelaamaan Jyväskylän naapurikunnan joukkueessa eli Muuramen Lentopallossa, jota hän oli nostamassa SM-liigaan.
Muuramessa Hautamäki pelasi lopulta neljä kautta kunnes vaihtoi Vammalan Lentopalloon pelaamaan. Vammalan kaupunkiin kauden 2004 päätteeksi. VaLePassa Hautamäki kulutti ensimmäisen kautensa vaihtopenkkiä pitkälti, sillä VaLePan ulkomaalaisvahvistus oli joukkueen toinen yleispelaaja yhdessä Timo Haaviston kanssa. Kaudeksi 2005-2006 Hautamäki vaihtoi yleispelaajan roolista liberon vastaanotto puoleiseen rooliin, joka oli onnistunut vaihto. Hautamäki nousi liigan liberoiden elittiin heti pelipaikallaan. Hän oli kausilla 2006 sekä 2007 kymmenen parhaimman vastaanottajan joukossa koko SM-liigassa. Kaudella 2008 Hautamäki oli totutusti liigan parhaimpia vastaanottajia myös. Hän voitti samalla uransa ensimmäisen SM-mitalin, kun VaLePa juhli SM-pronssia kauden päätteeksi. Kauden aikana Ilta-Sanomien kapteenikyselyssä selvisi myös että Hautamäki on yksi liigan aliarvostetuimmista pelaajista. Kaudella 2011 Hautamäki saavutti uransa toisen mitalin, hopean ja kaudella 2012 kolmannen mitalin, kultaa.

Muuta

Hautamäki kertoo vapaa-ajallaan harrastavansa innokkaasti golfia. Etenkin kesäisin laji tulee tutuksi. Pituudeltaan Hautamäki on 194cm eli hän on liberoksi pitkä pelaaja.
Planetary Data System

Planetary Data System (PDS) on jaettu tietojärjestelmä millä Nasa arkistoi dataa kerätty Aurinkokunta-avaruuslennoista
PDS on aktiivinen arkisto joka tekee käytettäviä hyvin dokumentoituja, vertaisarvioituja planeettojen dataa tutkimusyhteisölle. Sen data tulee kiertävistä, laskeutuneista ja robottisista avaruuslennoista. Sitä hallinnoi Nasan pääkonttorin Planeetta-tieteen jaosto.
Adel Chedli

Ura

Chedlin ensimmäinen seuransa oli AS Saint-Étienne, josta hänet siirrettiin vuonna 1997 FC Sochaux'hin, missä hän pelasi useita vuosia Ligue 1:ssa. Ennen siirtymistään Saksaan, Chedli pelasi 24 ottelua FC Istres'issä. Bundesliigassa hänellä on ollut vaikeuksia mahtua pelaavaan kokoonpanoon ja hän pelasikin kaudella 2005–2006 vain viisi ottelua. Matka jatkui sveitsiin FC Sioniin, jossa hän sai enemmän peliaikaa. Kauden päätteeksi Chedli kuitenkin matkasi Arabiemiirikuntaan Al-Sha'abiin, jossa hän pelasi 11 ottelua.
Kesällä 2008 Chedli palasi takaisin Eurooppaan allekirjoitettuaan kahden kauden sopimuksen vanhan seuransa FC Istresin kanssa.
Kesäkuussa 2010 Chedli allekirjoitti kahden vuoden sopimuksen tunisialaisen ES Sahelin kanssa. Avauskaudellaan hän pelasi kuusitoista ottelua ja teki niissä yhden maalin, joka syntyi vierasottelussa JS Kairouania vastaan. Seuraavalla kaudella (2011–2012) Chadli onnistui maalinteossa kahdesti. Hän oli aikeissa siirtyä kesken kauden Espéranceen, mutta siirto kariutui, koska Chadli oli jo edustanut ES Sahelia Afrikan Mestarien liigassa, eikä Espérancen valmentaja voinut näin käyttää häntä turnauksessa.
Heinäkuussa 2012 Chedli siirtyi kesken kauden Marokkoon Raja Casablancaan. Hän voitti kauden päätteeksi Marokon mestaruuden ja lopetti myös pelaajauransa kyseiseen kauteen.

Maajoukkue

Chedli pelasi ensimmäisen maaottelunsa 26. toukokuuta 1996 Senegalia vastaan. Hän teki heti debyyttiottelussaan maalin. Chedli oli mukana voittamassa Afrikan-mestaruutta vuonna 2004 ja hän pelasi Tunisian kaikissa kolmessa ottelussa vuoden 2006 MM-kisoissa.
Helmikuussa 2011 Chedli oli voittamassa Tunisian A' maajoukkueen kanssa maan ensimmäistä CHAN-turnauksen mestaruutta. Mestaruuden myötä hänestä tuli samalla historian ensimmäinen pelaaja, joka on voittanut sekä Afrikan-mestaruuden että Afrikan kansallisen mestaruuden.
29. maaliskuuta 2011 Chedli teki noin viiden vuoden tauon jälkeen paluun maajoukkueeseen. Hän pelasi ottelussa Omania vastaan 65 minuuttia. Chedli valittiin myöhemmin vuoden 2012 Afrikan-mestaruuskisoihin, jossa hänen roolinsa oli lähinnä mentorin rooli nuoremmille pelaajille. Chedli kuitenkin tuskastui, kun ei päässyt pelaamaan Tunisian viimeisessä lohko-ottelussa ja jätti joukkueen kesken kisojen. Muutamaa päivää myöhemmin hän ilmoitti päättäneensä maajoukkueuransa.
Pitkä s

Ulkoasu

Pitkä s on aiemmin kuulunut sekä antiikva- että fraktuuratyyliin. Nykyään pitkää s:ää voi nähdä lähinnä fraktuurassa, jota käytetään yhä silloin tällöin koristeellisuuden vuoksi (esimerkiksi Sisu-pastillin logossa).
Pitkän s:n voi helposti sekoittaa pieneen f-kirjaimeen. Joidenkin fonttien pitkässä s:ssä on jopa samankaltainen poikkiviiva, joka kuitenkin työntyy vain kirjaimen vasemmalle puolelle.

Pitkä s suomen kielessä

Suomen kieltä kirjoitettaessa käytettiin ſ-kirjainta ennen tavun alussa. Nykyisen kaltaista s-kirjainta käytettiin puolestaan tavun lopussa.

Pitkä s saksan kielessä

Pitkän ſ:n käyttö saksan kielessä poikkeaa suomen käytännöistä. Seuraavassa on kuvattu saksan perinteiset oikeinkirjoitussäännöt s:n ja ſ:n käytölle.

Pitkästä s:stä johdetut merkit

Integraalimerkin (∫) esikuvana on kursivoitu pitkä s, ja se viittaa sanaan summa.
Varsin samannäköinen kuin integraalimerkki on esh-kirjain (ʃ), jota käytetään muun muassa kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa soinnittoman postalveolaarisen frikatiivin eli niin sanotun suhu‑s:n merkkinä.
Saksan kielen kaksois‑s eli ß on alkujaan kirjainyhdistelmästä ſs tai ſz muodostettu ligatuuri.
Kirgiisien sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna

Kirgiisien sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna oli Kirgiisien sosialistisen neuvostotasavallan tunnus. Se hyväksyttiin 23. maaliskuuta 1937 ja poistettiin käytöstä vuonna 1992.
Vaakunassa on kirgiisien kansantaiteella koristeltu kehys, johon on kuvattu Tienšan-vuoristo. Kehyksen ympärillä on maatalouden tunnuksia puuvillaa ja vehnäntähkiä. Vuoriston takaa nouseva aurinko symboloi kirgiisien tulevaisuutta, sirppi ja vasara sekä punainen tähti symboloivat kommunismin voittoa ja maailmanlaajuista kommunististen maiden yhteisöä. Puuvillaa ja vehnäntähkiä kiertävässä nauhassa lukee Kaikkien maiden työläiset, liittykää yhteen! venäjäksi, "Пролетарии всех стран, соединяйтесь!", ja kirgiisiksi, "Бардык өлкөлөрдүн пролетарлары, бириккиле!".
Apollonlaakeri

Ulkonäkö

Apollonlaakeri on ainavihanta pensas tai puu, joka kasvaa jopa 25 metriä korkeaksi. Lehdet ovat leveän suikeat tai puikeat, tummanvihreät, yläpinta kiiltävä, reunat usein alakäänteiset, lehdissä usein suuria äkämiä. Kukat ovat pienet, vaaleat, kaksineuvoiset. Hedelmä on noin 1,0–1,5 cm pitkä, soikea luumarja, kypsänä musta.

Levinneisyys

Apollonlaakeri esiintyy Madeiralla, Azoreilla ja Kanariansaarilla: Teneriffa, La Palma, Gran Canaria, La Gomera ja El Hierro. Se kasvaa saarten laakerimetsissä.
Jani Leinonen

Jani Leinonen (s. 22. maaliskuuta 1978 Hyvinkää) on suomalainen kuvataiteilija. Hänen tavaramerkkinsä taiteilijana on ollut muokata valmiita kuvia ja luoda niihin uusia merkityksiä sitä kautta – hän leikittelee kulutushyödykkeillä, markkinointistrategioilla ja kuuluisuudella. Hän sanoo haluavansa tehdä teoksen, joka varastetaan museosta, sekä teoksen, joka päätyy piraattituotantoon Shanghaihin.
Leinonen on ollut julkisuudessa taiteilijana, Mäntän kuvataideviikkojen vuoden 2007 kuraattorina sekä Taidetuunaamo-projektin vetäjänä. Hänen töihinsä kuuluvat muun muassa teossarja Undress Me, jossa hän on maalannut vaatteita pornolehdistä otettujen naistenkuvien päälle sekä kohuakin herättänyt Hyllytetyt Elovena-mainokset, jossa hän käytti teosten materiaalina Elovena-tyttöä. Elovenaa valmistava Raisio Oyj katsoi tavaramerkkiään käytetyn luvatta.
Vuonna 2012 Leinonen ja kaksi muuta henkilöä tuomittiin 60 päiväsakkoon petoksesta ja väärennöksestä heidän varastettuaan McDonald’s-ravintolasta Ronald McDonaldia esittävän muovipatsaan, jonka he sittemmin tuhosivat. Ryhmän tarkoituksena oli kyseenalaistaa McDonald’s-yhtiön etiikkaa ja tuotteiden alkuperää.
Kesällä 2014 Leinonen toteutti Budapestissa Hunger King -nimisen teoksen. Teoksellaan hän kritisoi Unkarin linjaa asunnottomia kohtaan - maa on kieltänyt nukkumisen julkisilla paikoilla ja siellä sakotetaan henkilöitä, jotka rikkovat kieltoa. Hunger King näytti hampurilaisravintolalta, jossa oli kaksi sisäänkäyntiä: toinen köyhille ja toinen rikkaille. Tilassa sisällä sai tietoa Unkarin tilanteesta ja pystyi lähettämään viestejä Unkarin hallitukselle.
Elokuussa 2015 kaksi Leinosen työtä (Kerjäläiskyltti ja Your Dreams Are My Nightmares) oli esillä katutaiteilija Banksyn perustamassa Dismaland-”antihuvipuistossa” (Bemusement Park) Britanniassa Weston-super-Maren kaupungissa.
Tammikuussa 2019 Leinosen työ McJesus poistettiin Haifan taidemuseon näyttelystä, kun sadat arabikristityt mielenosoittajat mellakoivat museon ulkopuolella heitellen rakennusta ja poliiseja muun muassa molotovin coctaililla ja kivillä.
Greta Westerholm

Greta Helena Maria Westerholm (1. elokuuta 1886 Lemland – 16. tammikuuta 1971 Turku) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.
Greta Westerholmin vanhemmat olivat taidemaalari Victor Westerholm ja Hilma Gustava Ålander.
Simon de Vlieger

Simon de Vlieger (n. 1601–1653) oli hollantilainen taidemaalari ja graafikko. Hänen maalauksensa ovat yleensä meri- ja ranta-aiheisia.
Toivo Tarvanen

Toivo Adolf Tarvanen (20. marraskuuta 1901 Lahti – 2. helmikuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, toiminnanjohtaja ja kirjailija.
Tarvainen oli toimittajana Etelä-Suomen Sanomissa ja vuodesta 1953 hän toimi freelance-toimittajana. Tarvanen oli myös Lahden Hiihtoseuran toiminnanjohtajana.
HMS Tartar (1907)

Palvelus

Ensimmäisessä maailmansodassa alus palveli 6. hävittäjälaivueen ja Doverin partio-osaston kanssa Pohjanmerellä ja Englannin kanaalissa. Se myytiin toukokuussa 1921 romutettavaksi.