Pihtipudas

Maantiede

Pihtipudas sijaitsee Keski-Suomen pohjoisosassa. Helsinkiin Pihtiputaalta on matkaa 412, Jyväskylään 136 ja Ouluun 201 kilometriä. 
Suurimpia järviä ovat Kolima, Alvajärvi ja Muurasjärvi.
Pihtiputaan Natura-kohteita ovat Makkaran niitty, Multarinmeri - Harjuntakanen - Riitasuo, Rahkasuo, Seläntauksen suot, Suojärviensuo - Niittosuo, Suurisuo - Sepänsuo - Paanasenneva - Teerineva, Suurusneva, Syväjärvenlehto, Varisvuori - Louhukangas - Saukonlähde, Virkamäen letto - Kovasräme, Louhuvuori, Kivineva - Karhukangas ja Kolima.

Kyliä

Alvajärvi, Elämäjärvi, Ilosjoki, Korppinen, Kärväskylä, Muurasjärvi, Pihtipudas, Peninki, Rönny, Saani, Kojola ja Seläntaus. Hieman alle puolet Pihtiputaan asukkaista asuu keskustaajamassa.

Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Pihtiputaalla oli 4 127 asukasta, joista 1 966 asui taajamissa, 2 128 haja-asutusalueilla ja 33 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Pihtiputaan taajama-aste on 48,0 %. Pihtiputaan taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Pihtiputaan kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 966 asukasta.

Historia

Pihtiputaan kunnasta on löytynyt monia kivikautisia asuinpaikkoja.
Pihtiputaan pääkirkko valmistui vuonna 1783. Sen rakensi yksi 1700-luvun tunnetuimmista rakennusmestareista, talonpoika Simo Jylkkä.  
Pihtiputaan ensimmäinen kansakoulu perustettiin kirkonkylään vuonna 1877. Muurasjärvi  sai koulun 1887.
Sotien jälkeen kolmasosa kunnan pinta-alasta käytettiin asuttamiseen. Pihtiputaalle sijoitettiin pääasiassa Sortavalan maalaiskunnan pohjoisosan maataloussiirtoväkeä. Keski-Suomen viljelyolosuhteet poikkesivat Karjalan maista niin paljon, että siirtolaiset saivat suuremmat tilat kuin mitä olivat menettäneet. Asutustiloja annettiin myös pohjalaisille rintamasotilaille. Siirtoväen selkeät taajamat ovat Muurasjärvellä ja Kärväskylällä.
Vuonna 1969 pihtiputaalainen Tauno Pasanen surmasi kotipihallaan neljä poliisia. Näihin veritöihin perustuu Mikko Niskasen ohjaama elokuva Kahdeksan surmanluotia.

Hallinto

Pihtiputaan kunnanjohtaja vuodesta 2010 on Ari Kinnunen.
Kunnanvaltuustossa on 27 paikkaa, joista kaksitoista on keskustan hallussa kaudella 2017–2021.

Talous

Vuonna 2015 kunnassa oli 1388 työpaikkaa. Niistä 20% oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 65% palveluissa ja 12% jalostuksessa. Alkutuotannon osuus oli suurempi kuin koko maassa (3%).
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Keski-Suomen Betonirakenne, puhelinmyyntifirma Jaromatic ja puukauppaa ja muita metsätoimialan palveluita harjoittava Metsäkolmio.

Palvelut

Pihtiputaalla on kaksi peruskoulua: Putaanvirran yhtenäiskoulussa on luokat 1-9, Muurasjärven koulussa luokat 1-6. Pihtiputaan lukiossa voi opiskella yleisopintojen lisäksi lentopallo-, hiihto- keihäs-, partio- ja musiikkilinjalla.
Sosiaali- ja terveysalalla Pihtipudas tekee yhteistyötä Viitasaaren ja Kinnulan kanssa.

Urheilua ja kulttuuria

Pihtipudas on tunnettu Pihtiputaan Keihäskarnevaaleista, Pihtiputaan mummosta ja naisten lentopallon SM-liigajoukkue LiigaPlokista sekä Pihtiputaan lukiosta, jossa on muun muassa lentopallolinja. Kesällä 2006 Pihtiputaalla järjestettiin pitkän tauon jälkeen Saapasjalkarock-musiikkitapahtuma. Edellisen kerran Saapasjalkarock järjestettiin vuonna 1988.
Pihtiputaan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla makuvelli ja porkkana-puolukkakiisseli.

Urheilu

Liigaploki pelaa naisten lentopallon Mestaruusliigassa, jossa se on ollut vuodesta 2003.