Siim Kallas

Tausta

Kallas opiskeli Tarton yliopiston talousosastolla valmistuen 1972. Samana vuonna hän liittyi kommunistiseen puolueeseen. Kallas toimi talousministeriön asiantuntijana 1970-luvulla ja maan säästökassojen johtajana 1980-luvulla. Hän oli myös Viron kommunistisen puolueen pää-äänenkannattajan Rahva Häälin päätoimittajan sijainen 1986–1989. Kommunistisesta puolueesta Kallas erosi vuonna 1990.

Poliittinen ura

Vuosina 1989–1991 Kallas toimi Viron ammattijärjestöjen keskusliiton puheenjohtajana, ja maan itsenäistymisen jälkeen vuosina 1991–1995 Viron keskuspankin pääjohtajana. Hän oli yksi Viron rahauudistuksen pääarkkitehdeista 1990-luvun alussa. Viro otti vuonna 1992 käyttöön kruunun, joka sidottiin Saksan markkaan. Häntä onkin kutsuttu "Viron kruunun isäksi". Hän oli Viron parlamentin (Riigikogu) jäsen vuosina 1995–1999 ja 2003–2004. Hän oli perustamansa Reformipuolueen puheenjohtajana vuosina 1994–2004.
Kallasin johtama Viron keskuspankki lainasi vuonna 1993 Põhja-Eesti Pankille (PEP) 10 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, jotka oli tarkoitus käyttää polttoainekauppoihin Sveitsissä. Lainatut rahat kuitenkin katosivat, eikä niiden lopullisesta päämäärästä saatu vahvistusta. Kallasin toiminnasta nostettiin syytteitä, jotka kuitenkin kumottiin oikeudessa vuonna 1999.
Ollessaan maansa valtiovarainministerinä Kallas oli vahvasti mukana neuvotteluissa maansa EU-jäsenyydestä ja pääministerinä puolestaan mukana loppuvaiheissa neuvotteluissa Viron Nato-jäsenyydestä.
Toukokuussa 2004, Viron liityttyä Euroopan unioniin, Kallas nimitettiin maansa ensimmäiseksi EU-komissaariksi. Hän toimi saman vuoden marraskuuhun asti, Prodin komission loppuajan, talous- ja raha-asioista vastaavana komissaarina. Barroson komission aloitettua toimintansa Kallasin vastuualueiksi tulivat hallinto, tilintarkastus ja petosten torjunta. Hän toimi lisäksi komission varapuheenjohtajana. Hän jatkoi komissaarina myös Barroson helmikuussa 2010 alkaneella toisella puheenjohtajakaudella. Hän toimii liikenneasioista vastaavana komissaarina sekä komission varapuheenjohtajana.
Kallasin uskottiin muodostavan Viroon uuden hallituksen Andrus Ansipin eron jälkeen maaliskuussa 2014. Kallas kuitenkin kieltäytyi tehtävästä vedoten häneen kohdistuneeseen mustamaalaukseen liittyen PEP-pankin lainaan hänen toimiessaan Viron keskuspankin johtajana. Pääministeri Ansip kertoi ymmärtävänsä Kallasin ratkaisun. Reformipuolue valitsi Kallasin tilalle hallitusmuodostajaksi Taavi Rõivasin.

Presidenttiehdokkaana

Kallas oli ehdokkaana Viron presidentinvaaleissa 2016. Hän pääsi valitsijamieskokouksen toiselle äänestyskierrokselle yhdessä oikeuskansleri Allar Jõksin kanssa. Toisella kierroksella kumpikaan ehdokkaista ei saanut taakseen tarvittavaa yli puolen enemmistöä, kun 60 valitsijamiestä äänesti tyhjää. Kallas sai 138 ja Jõks 134 ääntä, kun valintaan olisi tarvittu 167 ääntä. Valitsijamiesvaali käytiin, sillä Riigikogu ei saanut valituksi presidenttiä parlamentissa.
Äänestystulos tarkoitti presidentinvaalin alkamista alusta Riigikogusta. Valitsijamiesvaalin epäonnistuttua Kallas kertoi, ettei aio ryhtyä uudelleen ehdokkaaksi. Hän sanoi presidentinvaalin epäonnistumisen tarkoittavan poliittista kriisiä, ja vaati vaalijärjestelmän muuttamista.

Yksityiselämä

Kallas on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta, joista tytär Kaja valittiin Reformipuolueen puheenjohtajaksi keväällä 2018.
Kallas oli Viron pyöräilyliiton puheenjohtaja vuosina 1991–1995 ja uudelleen 1999–2004.