Pantse Syrjä

Ura

Tutustuttuaan Mikko Saarelaan Syrjä perusti tämän kanssa lukuisia eri yhtyeitä, joista mainittavimpia lienevät Eppu Normaalin esiasteet Öystilä ja Fuzz Band. Vuonna 1976 Saarela, Syrjän veljekset, Rovaniemeltä Kauhavan kautta Ylöjärvelle muuttanut Juha Torvinen sekä Martin ja Pantsen serkku Aku Syrjä perustivat yhdessä Eppu Normaalin. Vaikka Pantse ihailikin enemmän soittotavaltaan melodisempia, Claptonin tapaisia kitaristeja, aloitti Eppu Normaali oman uransa punkin parissa. Vuonna 1977 yhtye esiintyi rockin SM-kilpailuissa Saarelan toimiessa basistina, Martin laulajana ja Akun rumpalina Juhan ja Pantsen vastatessa kitaroinnista. Kisojen tuomaristossa ollut suomalaisen rockmusiikin pioneeri Juice Leskinen huomasi heti yhtyeen potentiaalin, mutta tämän vaatimuksista huolimatta he eivät voittaneet kisaa. Yhtye jatkoi tästä huolimatta aktiivisesti demonauhojen lähettämistä levy-yhtiöihin, mikä tuotti pian tulosta kun yhtye huomioitiin vastikään perustetussa Poko Rekords -levy-yhtiössä jonka perustaja Epe Helenius hurmaantui yhtyeen "Poliisi pamputtaa taas" -kappaleesta.
Helenius kutsui yhtyeen levyttämään, ja Eppu Normaalin debyyttialbumi Aknepop ilmestyikin vuonna 1978. Albumi sai varsin positiivisia arvioita punkalbumiksi ja se myi ilmestymisvuotenaan noin 2 000 kappaletta. Kultaa Aknepop myi vasta sen ilmestyttyä CD-painoksena vuonna 1994. Aknepopin ainoa singlejulkaisu oli "Poliisi pamputtaa taas", mutta myös kappale "Rääväsuita ei haluta Suomeen" saavutti eräänlaisen klassikon arvon. Yhtyeen seuraava albumi, vuoden 1979 Maximum Jee & Jee on monen fanin ja kriitikon mielestä koko yhtyeen paras julkaisu, ja albumin kappaleet "Jee jee" ja "Pidetään ikävää" jäivät elämään yhtyeen 1970-luvun klassikkoina. Albumin jälkeen Mikko Saarela kuitenkin jätti yhtyeen, vaikkakin hän jatkoi yhtyeen kappaleiden sanoittamista vielä kahden vuoden ajan.
Yhtyeen seuraava studioalbumi, vuoden 1980 Akun tehdas hivutti yhtyeen musiikkia hiljalleen punkista kevyempään suuntaan ja se pelasti myynnillään Poko Rekordsin konkurssilta. Seuraavat albumit Cocktail Bar, Tie vie ja Aku ja köyhät pojat raivasivat tietä yhtyeen menestykselle, vaikkakin ainoastaan Tie vie on jäänyt elämään jonkinlaisena menestyslevynä; esimerkiksi vuonna 1983 ilmestyneen Aku ja köyhät pojat -albumin olemassaolosta eivät vielä sen julkaisunkaan jälkeen tienneet monetkaan musiikkialan ammattilaiset. Yhtye tarvitsi pikaisen piristysruiskeen, mikä saapui vuotta myöhemmin Rupisia riimejä, karmeita tarinoita -albumin muodossa. Albumi aloitti yhtyeen kulta-ajan ollen kahden seuraavan Eppu Normaali -albumin, Kahdeksannen ihmeen (1985) ja Valkoisen kuplan (1986) ohella koko suomalaisen rockmusiikin merkittävimpiä julkaisuja. Hetkessä melodisten hittisinglejen menestyksen johdosta Eppu Normaalista tuli koko Suomen ylivoimaisesti suosituin rockyhtye.
Vuonna 1990 ilmestyneen Historian suurmiehiä -albumin seuraajan, Studio Etanan (1993) levytysprosessi oli yhtyeelle hyvin vaikeaa aikaa. Yhtye vetäytyi yli 11-vuotiselle levytystauolle, joka katkesi vuonna 2004 Sadan vuoden päästäkin -albumin ilmestyttyä.

Yksityiselämä

Mikko Juhana Syrjä syntyi 15. marraskuuta vuonna 1957 Jaakko Syrjän ja Kirsi Kunnaksen esikoiseksi. Hänen pikkuveljensä Martti Syrjä syntyi kaksi vuotta myöhemmin 17. toukokuuta 1959. Syrjän musiikillinen ura käynnistyi viulunsoiton ja pianotuntien merkeissä, ja kitaransoiton hän aloitti varsinaisesti 14-vuotiaana pitäen esikuvanaan muun muassa Creamia. Hän on myös kertonut ihailleensa popin ja progressiivisen rockin lisäksi The Beatlesia jo lapsesta lähtien.
Vuonna 1977 Syrjä aloitti fysiikan opiskelun Helsingin yliopistossa. Hän kuitenkin keskeytti opinnot kolmantena vuotena, kun yhtye vei koko mielenkiinnon ja ajan. Hän on ollut Eppujen nokkamies, säveltäjä ja tuottaja, joka on määrännyt yhtyeen tahdin.  Yhtyettä rautaisin ottein johtanutta Syrjää on pidetty ujona, itseriittoisena ja analyyttisenä täydellisyyden tavoittelijana. Osin hänen kriittisyytensä tuottamansa musiikin suhteen pysäytti Eppu Normaalin levyjulkaisut 1990-luvulla. Mikko Syrjä on asunut pienessä torpassa maaseudulla Ylöjärvellä. 
Syrjä meni naimisiin Kirsi-Kaisa Sinisalon kanssa vuonna 1995. Avioliitosta syntyi vuosituhannen alussa poika. Aikaa myöten liitosta tuli riitaisa. Vuonna 2015 Syrjä haki avioeroa, mutta peruutti hakemuksensa.
Vuonna 2017 eroa haki Sinisalo.
Avioeron jälkeen Sinisalo syytti Syrjää väkivallasta. Vuonna 2018  Syrjää vastaan nostettiin syyte kolmesta pahoinpitelystä vuosina 2014–2016. Syrjä kiisti syytökset. Lokakuussa 2018 Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi Syrjän pahoinpitelystä 60 päivän ehdolliseen vankeuteen ja 4 000 euron vahingonkorvauksiin Tuomio tuli kahdesta vuonna 2016 tapahtuneesta pahoinpitelystä. Tuomion perusteina olivat todistajahavainnot, lääkärinlausunnot sekä uhrin kertomukset. 
Syrjä avioitui toisen kerran 2. maaliskuuta 2019.