Varkaus (kaupunki)

Maantiede

Varkaus sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan eteläosassa. Sen naapurikunnat ovat Heinävesi, Joroinen, Leppävirta, Rantasalmi ja Savonlinna.

Historia

Ensimmäinen kirjallinen maininta löytyy vuodelta 1323 Pähkinäsaaren rauhankirjasta, jossa yhtenä rajamerkkinä mainitaan Sithin (nykyinen Siitinselkä) rannalla sijaitseva lappalaisten talvikylä. Vakituista asutusta alueelle alkoi syntyä 1400-luvulla Olavinlinnan (keskiaikainen linna Savonlinnassa) valmistumisen aikoihin ja seuraavan vuosisadan vaihteen seutuvilla perustettiin Varkauteen kruunun kalastamo. Varkaus oli lähellä saada kaupunkioikeudet jo 1700-luvulla, mutta ne saikin Kuopio.
Vuonna 1792 kuninkaallisella asetuksella Varkauteen perustettiin laivastotukikohta, johon sijoittui ”Kuninkaallisen armeijan laivaston meritykistörykmentin vapaaehtoiskomppania”. Tästä syystä Varkautta kutsuttiin Laivalinnaksi. Laivalinna oli toiminnassa Suomen sotaan asti, jolloin Venäjä valtasi koko Suomen alueen. Kaupungissa on yhä Laivalinnankatu.
Varkaus kehittyi 1800-luvun kuluessa merkittäväksi teollisuuskeskukseksi (puu ja paperiteollisuus sekä laivanrakennus) saatavilla olevan vesivoiman ansiosta, ja koska sillä oli erinomainen sijainti vesireittien varrella. Varkauden Taipaleen kanava oli ensimmäinen Suomessa rakennettu sulkukanava, ja se mahdollisti yläpuolisen Leppävirran reitin yhdistämisen laivaliikenteelle Saimaan alueen vesiteiden kanssa.
Varkauden kaavoitustyö sai alkunsa 1900-luvun alussa Varkauden ruukin siirryttyä A. Ahlström Osakeyhtiön omaisuuteen ja Walter Ahlströmin noustua yhtiön pääjohtajaksi. Ahlström lähti voimakkaasti kehittämään Varkauden puunjalostusteollisuutta. Ruukin väkimäärä kasvoi voimakkaasti suurten rakennusvuosien myötä. Ruukki vastasi niin kaavoituksesta, kuin asuntopolitiikasta ja myös julkisista tehtävistä Varkauden ollessa vielä ilman kunnallista itsenäisyyttä.
Walter Ahlströmillä oli visio kokonaisesta kaupungista, joka muodostuisi teollisuuslaitosten ympärille. Ahlström osallistui kaupunkinsa suunnitteluun aktiivisesti, hänen pyrkimyksensä oli luoda uudenlainen teollisuusyhdyskunta, jossa kaikki toiminnot olivat osana kokonaisuutta.
A. Ahlström Osakeyhtiö tilasi arkkitehtiveljekset Ivar ja Valter Thomélta Varkauden ensimmäisen asemakaavan vuonna 1913. Kaava vahvistettiin vuonna 1916, siinä teollisuusrakennukset sijoittuivat Huruskosken varrelle ja Pirtinniemeen, hallinto ja palvelut Päiviönsaarelle ja asutus hierarkkisessa järjestyksessä Kommilaan ja Kosulanniemeen. Näitä osia yhdisti Ahlströminkatu, bulevardimainen puistokatu. Sisällissota (1918) ja sen jälkeensä jättämä trauma leimasi tehdaspaikkakunnan henkistä ilmapiiriä vuosikymmenten ajan. Jako punaisiin ja valkoisiin säilyi sodan jälkeenkin.
Varkaudesta tuli taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1928, itsenäinen Leppävirran ja Joroisten kunnista lohkaistu kauppala 1929 ja kaupunki 1962.

Liikenne

Varkaus sijaitsee valtateiden 5 ja 23 risteyksessä. Varkauden halki kulkee myös Pieksämäki–Joensuu-rata. Varkauden naapurikunnassa Joroisissa sijaitsee Varkauden lentoasema, joka on sittemmin hiljentynyt ja muutettu valvomattomaksi lentopaikaksi.

Ilmastokuormitus

Hiilidioksidiekvivalentti (CO₂-ekv. tai CO₂-ekvivalentti) on ilmastotieteessä käytetty suure, joka kuvaa kasvihuonekaasujen yhteenlaskettua ilmastoa lämmittävää vaikutusta.
Vuoden 2010 laskelmien mukaan asukaskohtainen hiilijalanjälki oli Varkaudessa Pohjois-Savon kolmanneksi suurin: 15 800 CO₂-ekv./asukas. Laskelmissa on huomioitu mm. lämmitys, sähkön kulutus, teollisuuden ym. polttoaine, liikenne ja maatalous. Pohjois-Savossa keskimääräinen hiilijalanjälki oli 12 700 CO₂-ekv./asukas. Suomalaisten keskimääräinen hiilijalanjälki oli 13 900 CO₂-ekv.

Nähtävyyksiä

Historiallinen Taipaleen kanavan alue on yksi merkittävistä nähtävyyksistä Varkaudessa. Alueella on nähtävissä 1800-luvulta peräisin oleva vanha kanava sekä moderni, yksi Suomen tärkeimmistä kanavista, ja kanavamuseo.
Varkaudessa sijaitsee Mekaanisen musiikin museo. Siellä on myös näyttelijä Esa Pakarisen nimeä kantava puisto. Varkauden tunnettuja nähtävyyksiä on esimerkiksi Varkauden pääkirkko, joka tunnetaan sen funkkistyylisyydestä ja Pohjoismaiden suurimmasta freskosta, jonka on maalannut professori Lennart Segerstråle.
Warkauden Klubi on entinen virkamiesklubi, jonka historiallinen ja arvokas rakennus tuotiin Terijoelta 1876 Varkauden Päiviönsaareen. Huvila toimi alkujaan ruukinpatruunan asuinrakennuksena ja sittemmin vuosina 1909–1946 paikallisjohtajan asuntona. Sen jälkeen klubia on käytetty hotellina, ravintolana ja virkamiesklubina. Tänä päivän tiloissa voi yöpyä ja järjestää juhlia. Noin tuhannen neliömetrin rakennuksessa järjestetään myös taidenäyttelyitä ja muita tapahtumia.

Koulut

Varkaudessa toimii seitsemän peruskoulua. Kouluja on Kangaslammilla, Luttilassa, Puurtilassa, Könönpellossa, Häyrilässä (Lehtoniemessä) ja Repokankaalla. Vuonna 2017 Päiviönsaaren koulu ja Kuoppakankaan koulu yhdistettiin, jolloin syntyi Waltterin kouluksi nimetty yhtenäiskoulu. Lisäksi Varkaudessa on toiminut pieni ruotsinkielinen alakoulu, mutta sen toiminta on päätetty lopettaa. 
Toiseen asteen koulutukseen voi pyrkiä Varkauden lukioon tai Savon koulutuskuntayhtymä Sakkyn ammatillisiin koulutuksiin. Sakky vastaa myös Varkauden lukion koulutuksen järjestämisestä.
Varkaudessa on mahdollista opiskella myös Savonia-ammattikorkeakoulussa.

Ruokakulttuuri

Varkauden pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla kastrokka eli hernekeitto sekä mustikkavelli.