google/wiki40b huggingface dataset:
Pasilan metroasema

Pasilan metroasema on Helsinkiin suunniteltu metroasema, jota vuoden 2015 lehtitietojen mukaan ryhdytään louhimaan Keski-Pasilaan rakennettavan ostoskeskuksen alle. Asema on tarkoitettu osaksi niin sanottua Töölön metroa, jonka rakentamisesta ei ole vielä tehty lopullista päätöstä. Tila asemalle varataan, koska myöhemmin sen rakentaminen tulisi olemaan erittäin vaikeaa. Itse metro tulee paikalle Helsingin yleiskaavan mukaisesti aikaisintaan 2020-luvun puolivälissä.
Trukki

Trukki on ajettava tavaroiden siirto- ja nostolaite, jonka voimanlähteenä on sähkö- tai polttomoottori. 
Polttoaineena polttomoottoreissa voidaan käyttää nestekaasua (LPG) tai dieseliä. Nestekaasukäyttöiset trukit voivat olla varustetut myös bensiinilaitteilla, jolloin trukkia voidaan käyttää vaihtoehtoisesti joko bensiinillä tai nestekaasulla. Sähkökäyttöisissä trukeissa akut ovat erillisistä kahden voltin kennoista koottuja suurempia kokonaisuuksia. Nämä kennot muodostavat siten akkuja, joiden jännite on 12, 24, 36, 48, 72, 80 tai 120 V. Yleisimpiä nykyään ovat 24 ja 48 voltin akut. Erillisistä kennoista on mm. se etu, että vaurioituneet kennot voidaan uusia erikseen.
Trukkia käytetään yleisesti varastoissa ja tehtaissa. Trukin koko määritellään nostokyvyn mukaan. Koko vaihtelee 500 kg:sta aina 50 000 kg:aan asti, erikoiskäytössä on vieläkin enemmän nostokykyä. 
Vastapainotrukki on yleisin käytössä oleva trukkityyppi. Lisäksi on lavansiirtovaunuja, pinontavaunuja, työntömastotrukkeja, kylkikoneita ja korkeakerääjiä. Näistä käytetään yleisnimitystä tukipyörätrukki. Malliluokitus perustuu rakenteeseen.
Kaunopihlaja

Ulkonäkö ja koko

Kaunopihlaja kasvaa 1–5 metriä korkeaksi pensaaksi tai puuksi. Runko on pihlajien tapaan sileä. Lehdet ovat isoja. Lehtilavan tyviosissa on 4–5 suippoa lehdykkäparia. Päättölehdykän tyviosa on syvään liuskainen ja kärkiosa sahalaitainen. Kukinto on 8–10 cm leveä kerranaishuiskilo, jossa on pieniä, voimakastuoksuisia kukkia. Sekä teriö että verhiö ovat viisilehtisiä. Teriö on väriltään valkoinen. Kaunopihlaja kukkii Suomessa kesäkuussa. Punainen marja on 10–12 mm leveä ja muodoltaan pallomainen. Marjassa on vain yksi täysin kehittynyt siemen, jonka toinen sivu on kovera.
Kaunopihlaja muistuttaa suuresti suomenpihlajaa (S. hybrida). Suomenpihlajan kukkivan haaran lehden lehtilavassa on kuitenkin vain 1–2 lehdykkäparia. Kaunopihlajan katsotaan syntyneen suomenpihlajan ja kotipihlajan (S. aucuparia) risteytyksestä (S. aucuparia x hybrida). Risteymän ja kaunopihlajan erona on se, että jälkimmäinen lisääntyy apomiktisesti. Kaunopihlajan tunnistamista kuitenkin hankaloittaa kotipihlajan ja suomenpihlajan steriilit risteymät.

Levinneisyys

Kaunopihlaja on maailmanlaajuisesti harvinainen laji, jota tavataan ainoastaan Norjan länsi- ja etelärannikolla Bergenistä Osloon, Ruotsissa Fårön ja Gotlannin saarilla ja Uplannin saaristossa sekä Suomessa Ahvenanmaalla. Ahvenanmaalla lajia kasvaa harvinaisena useassa osassa maakuntaa. Ensimmäisen kerran kaunopihlaja löydettiin Ahvenanmaalta vasta vuonna 1972 Vårdöstä.

Elinympäristö

Pieninä ryhminä usein kasvava kaunopihlaja viihtyy lehdesniityillä, metsänreunoissa, lehdoissa, linnoitusten raunioilla, tienreunustoilla ja laidunmaiden laidoilla. Lähistöllä kasvaa aina kaunopihlajan kantalajeja kotipihlajaa ja suomenpihlajaa.
Siperianrastas

Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on noin 22 cm, siipien kärkiväli 34–36 cm ja paino keskimäärin noin 70 g. Siperianrastas on kooltaan kuin laulurastas. Juhlapukuinen koiras on päästä ja yläpuolelta musta tai tumman sinertävän harmaa, alapuolella erottuu muuten tummanharmaasta valkoinen takavatsa, pyrstön kärki, siipien kaksi leveää juovaa ja silmäkulmajuova. Naaras on selkäpuolelta oliivinruskea ja alapuolelta valkoinen suttuisin ruskein täplin. Myös sen pyrstön kärki on valkoinen, samoin silmäkulmajuova.

Esiintyminen

Lajin esiintymisaluetta on Siperia aina Ohotanmerelle, Japaninmerelle ja Pohjois-Kiinaan saakka. Japanissa ja Sahalinilla pesii alalaji davisoni. Laji on muuttolintu, joka talvehtii Etelä-Aasiassa muun muassa Intiassa ja Malesiassa. Lajia tavataan hyvin harvoin Euroopassa. Suomessa sitä ei ole tavattu.

Elinympäristö

Siperianrastaan pesimäaikainen elinympäristö on havumetsä eli taiga. Laji esiintyy pääasiassa alavilla mailla, paikoin myös vuoristossa.

Ravinto

Lintu on kaikkiruokainen.
Pyhän Yrjön risti

Pyhän Yrjön Risti (St. George's Cross) on punainen risti valkealla tai hopeisella pohjalla, ristin palkkien risteyskohdan ollessa vaakasuunnassa kentän keskellä. Pyhän Yrjön ristilipun ovat ottaneet käyttöönsä muun muassa Genovan tasavalta ja sittemmin Genovan kaupunki (vuonna 1096), Georgia sekä Englannin kuningaskunta (vuonna 1190).
Adnan Menderes

Adnan Menderes (1899 – 17. syyskuuta 1961) oli turkkilainen poliitikko ja Turkin pääministeri vuosina 1950–1960. Menderes tuomittiin oikeudenkäynnissä kuolemaan ja hirtettiin.

Varhaisvuodet ja ura

Menderes oli syntynyt Aydinissa vuonna 1899 varakkaan krimin tataaritaustaisen maanomistajan poikana. Käytyään kansakoulun Menderes jatkoi opiskeluja Izmirin amerikkalaisessa opistossa. Hän suoritti oikeustieteen tutkinnon Ankaran yliopistossa. Menderes muodosti lyhytaikaiseksi jääneen ”Sorbest Firk”  -puolueen (vapaa puolue) Aydinissa. Puolueen tultua kielletyksi, Menderes liittyi Tasavaltaiseen Kansan puolueeseen  ja valittiin Aydinin edustajaksi 1931. Hänet erotettiin puolueesta kahden muun oppositiojäsenen kanssa. Menderes muodosti ensimmäisen laillisen oppositiopuolueen, demokraattisen puolueen 7. tammikuuta 1946 muun muassa Celal Bayarin kanssa.

Pääministerinä

Demokraattipuolue DP tuli valtaan 14. toukokuuta 1950 pidettyjen vaalien jälkeen, Bayarista tuli presidentti ja Menderesista pääministeri; vuonna 1955 hän alkoi toimia myös ulkoministerinä. Turkki liittyi Natoon vuonna 1952. Kymmenen vuotta kestäneen pääministerikauden aikana Turkin sisä- ja ulkopolitiikassa tapahtui suuria muutoksia. Teollistuminen ja kaupungistuminen alkoi Turkissa. Maatalous koneellistui, liikenne, energia, terveydenhoito ja vakuutus- ja pankkitoiminta järjestäytyivät. Menderes oli järjestämässä Istanbulin pogromia kreikkalaista vähemmistöä vastaan 6–7. syyskuuta 1955. Vuonna 1959 Menderes selviytyi lento-onnettomuudesta. 
Menderes suhtautui myönteisesti perinteiseen islamilaiseen elämäntyyliin ja hänen aikanaan Turkissa avattiin tuhansia uusia moskeijoita. Menders kamppanjoi vuoden  1950 vaaleissa aikaisemmin kielletyn arabiankielisen rukouskutsun laillistamisen puolesta. Menders korvasi myös İsmet İnönün kuvat turkkilaisista seteleistä ja postimerkeistä  Atatürkin kuvilla, jotka Inönü oli poistanut vuonna 1938. Menderes ehdotti eräissä puheissaan Turkin parlamentissa, että se voisi halutessaan palauttaa takaisin kalifaatin aseman, jonka se oli kumonnut 1920-luvulla. Menderesin vastustajat kritisoivat häntä uskonnolla politikoimisella.  
Menderes hoiti suhteita muslimimaihin aktiivisemmin kuin edeltäjänsä. Tekniikan ja elintarvikkeiden tuonti lisääntyi ja taloudellinen riippuvuus lännestä tuli kasvoi. Suuret taloudelliset hankkeet vaativat paljon pääomaa ja hinnat nousivat inflaation nopeutuessa ja teollisuuden tuottavuus laski. Oppositio voimistui ja Menderes joutui turvautumaan tiukkaan lehdistönsensuuriin ja toimittajien vangitsemisiin. Opiskelijat aloittivat mielenosoitukset huhtikuussa 1960, Menderes turvautui sotilaiden ja väkivallan käyttöön mielenosoitusten rauhoittamiseksi. Menderes julisti Turkkiin poikkeustilan, tämän jälkeen tapahtui sotilasvallankaappaus 27. toukokuuta 1960. Menderesiä syytettiin perustuslain rikkomisesta, hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin hirttämällä 17. syyskuuta 1961 İmralıin saarella.
Nordic Optical Telescope

Nordic Optical Telescope (Pohjoismainen Optinen Teleskooppi) eli NOT on tähtitieteellinen teleskooppi joka sijaitsee 2382 metrin korkeudella Roque de los Muchachosin observatoriossa, La Palmalla Kanarian saarilla. Teleskooppi perustettiin Tanskan, Ruotsin, Islannin, Norjan ja Suomen yhteishankkeena ja se vihittiin käyttöön vuonna 1989 säännöllisten tutkimusten alkaessa vuonna 1990. Sisäänpääsy on sallittu kaikille tähtitieteilijöille kansallisuudesta riippumatta.
NOT oli ensimmäinen suuri teleskooppi, joka suunniteltiin käyttämään aktiivista optiikkaa korjaamaan ohuen ja kevyen pääpeilin muotoa. Pääpeili on halkaisijaltaan 2,56 metriä, paksuudeltaan 190,3 millimetriä ja painaa 1925 kilogrammaa.
Eettinen intuitionismi

Arvot ja moraali-intuitio

Intuitionistit katsovat, ettei arvoja ja normeja voi todistaa luonnontieteiden keinoin ja etteivät termit hyvä ja paha kaipaa materialistisia todisteita tai esimerkkejä toteutuakseen. Ne ovat universaaleja. Ihmisellä ajatellaan siis olevan mielessään jonkinasteinen mielikuva hyvyydestä ja pahuudesta sinällään (vrt. Platon, ideoiden maailma). Näitä arvoja voidaan toki soveltaa myös konkreettiseen maailmaan, mutta tällöin on kyse pelkästä arvoheijastelusta: "Tuossa teossa on samoja elementtejä kuin käsityksessäni pahuudesta". Monimutkaisen teoriasta tekee seurausten vähättely tekojen yhteydessä. Mikäli luonnontieteille ominaista käsitystä syy-seuraus-suhteesta ei ole intuitionistien mukaan aiheellista soveltaa, kuinka ihminen voi punnita tekojensa seurauksia? Kenties heidän mukaansa ihminen ei voikaan. Jos moraali-intuitio toimisi rautaisesti oikein, seuraukset olisivat automaattisesti hyviä. Toisaalta jos jonkun ihmisen moraali-intuitio ei ole vielä hioutunut loppuun, mistä muusta hän huomaisi toimivansa väärin paitsi epätoivotuista seurauksista? Moraalin tutkiminen perustuu näin pohdiskeluun ja ihmisen tuntemuksiin. Intuitiivisten arvojen voidaan nähdä olevan myös synnynnäisiä, evoluution lopputulosta.

Kritiikkiä

Logiikan kannalta eettisen intuitionismin suurin ongelma on siis väite, jonka mukaan moraalinen hyvä ei kausaalisesti ole sidoksissa empiirisiin ominaisuuksiin. G.E. Mooren klassikkoteoksessa Principia ethica intuitionismin isä Moore tulee johtopäätökseen, jonka mukaan eettisillä arvoilla on kuitenkin jonkinlainen yhteys empiirisiin ominaisuuksiin. Jos henkilö näkee kaksi samanlaista vääränä pidettyä tekoa, joiden empiirisesti mitattavat ominaisuudet N¹...NX korreloivat täysin moraalisen hyvän M¹ kanssa eli niiden välillä on supervenienssi, kuinka moraalinen hyvä olisi naturalistisista ominaisuuksista irtonainen?
Filosofisena teoriana intuitionismi vastaa monisyisestikin etiikan askarruttaviin kysymyksiin. Empiiristen tieteiden, etenkin luonnontieteiden ja niissä käytettyjen metodien valtaan nousun jälkeen intuitionismin uskottavuus tieteen kentässä on haalistunut. Tämä johtuu pitkälti siitä, että tutkimuskeinot ovat standardisoituneet naturalistisiksi ja näin intuitionismin tapa tutkia maailman kaikkeutta on sivuutettu. Ei liene siis ihme, ettei epänaturalistisia teorioita voi eikä ole mielekästäkään yrittää todistaa naturalistisin keinoin.
Intuitionismi vastaa helposti yksilön omaa käsitystä moraalinsa pohjasta, koska tekojen arvolatauksia ei aina ole helppo perustella tai muuten määrittää. Yksilö kokee vain tietävänsä jotkin teot oikeiksi eikä ylimääräisiä perusteluita tarvita. Yksilökeskeisenä teoriana intuitionismi toimiikin moitteitta, mutta arvojen objektiivisuuden olettaminen hankaloittaa huomattavasti sen soveltamista yhteisölliseen ajatteluun.
Tony Attwood

Tony Attwood (s. 1952) on Australiassa asuva englantilainen psykologian tohtori, joka tunnetaan yhtenä johtavina Aspergerin oireyhtymän tutkijoista. Hänen kirjoittamansa Asperger's Syndrome: A Guide for Parents and Professionals (1998) on käännetty useille kielille ja on saavuttanut oireyhtymää käsittelevän perusteoksen aseman.
Attwood syntyi Birminghamissa. Hän opiskeli Hullin, Surreyn sekä Lontoon yliopistoissa ja on työskennellyt myös kotimaansa ulkopuolella, Australiassa.
Oskar Pirinen

Oskar Einar Pirinen (27. maaliskuuta 1886 Kuopio – 10. toukokuuta 1918 Viipuri) oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänet muistetaan parhaiten mahdollisesta osallisuudestaan säveltäjä Toivo Kuulan ampumiseen Viipurissa 1. toukokuuta 1918.

Opinnot

Oskar Pirisen vanhemmat olivat kauppias Pekka Pirinen ja Maria Magdalena Ahlqvist. Hän kävi viisi luokkaa Kuopion ruotsalaista yhteiskoulua ja suoritti farmaseuttitutkinnon vuonna 1908.

Jääkärikausi

Pirinen työskenteli farmaseuttina Kuopiossa ennen kuin päätti lähteä hakemaan sotilaskoulutusta Saksasta. Pirinen lähti matkaan Kuopiosta helmikuussa vuonna 1916, mutta hänen epäonnekseen hänen aikeensa tekivät turhiksi santarmit, jotka pidättivät hänet Jepualla. Kuulustelujen jälkeen hänet lähetettiin Pietariin Spalernajan vankilaan, mistä hän vapautui Venäjän vallankumouksen pyörteissä helmikuussa 1917. Vapaaksi päästyään hän matkusti Suomeen ja suuntasi välittömästi kulkunsa kohti Saksaa. Saksassa hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 5. tammikuuta 1917, josta hänet siirrettiin pataljoonan 1. komppaniaan 7. elokuuta 1917. Saksaan hän saapui niin myöhään ettei hän kerinnyt pataljoonan mukana rintamalle ja näin ollen hänen ensimmäisen maailmansodan rintamakokemus Saksan armeijassa jäi saamatta.

Suomen sisällissota

Pirinen astui Suomen armeijan palvelukseen Saksassa vannottuaan ensin sotilasvalan ja allekirjoitettuaan sitoutumistodistuksen 7. helmikuuta 1918. Tässä tilaisuudessa hänet ylennettiin aliupseeriksi. Saksasta Suomeen Pirinen lähti sata muuta jääkäriä käsittävän etukomennuskunnan mukana Danzigista 11. helmikuuta 1918 majuri Harald Öhquistin johdolla. Suomeen joukko saapui Vaasaan 18. helmikuuta 1918. Vaasasta Pirinen komennettiin 20. helmikuuta 1918 Kuopioon, missä hänen tehtäväksi tuli harjoittaa ja värvätä joukkoja. Sisällissotaan hän osallistui aluksi joukkueenjohtajana Savon värvätyn pataljoonan 1. komppaniassa ja otti osaa taisteluihin Mouhua vastaan suoritetun hyökkäyksen aikana Hillosensalmella. Maaliskuussa hänet siirrettiin 9. jääkäripataljoonaan ja edelleen 1. huhtikuuta 1918 5. jääkäripataljoonaan, missä joukossa hän osallistui Tampereen saartoon. Pirinen siirrettiin 17. huhtikuuta 1918 alkaen 3. Täydennyspataljoonaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin 6. Jääkärirykmentin 16. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan, missä joukossa osallistui taisteluihin Säiniöllä ja Viipurissa.
Dathan Ritzenhein

Dathan Ritzenhein (s. 30. joulukuuta 1982 Grand Rapids Michigan Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kestävyysjuoksija.
Kirahvi nimeltä Tuike

Kirahvi nimeltä Tuike on Turussa toimiva synthpop/rockyhtye. Yhtyeen ensimmäinen albumi, Lehtipeitteen suojelijat, julkaistiin loppuvuodesta 2010. Yhtye otti osaa Ylen Uuden Musiikin Kilpailuun keväällä 2012 kappaleella Sinisulkien viimeinen. Kilpailussa Kirahvi nimeltä Tuike sijoittui kahdentoista loppukilpailijan joukkoon, muttei selvinnyt finaaliin asti.
Jason Goes to Hell: The Final Friday

Juoni

Sarjamurhaaja Jason Voorhees palaa Camp Crystal Lakelle. Salainen hallitus houkuttelee Jasonin ansaan ja useat aseistetut FBI miehet räjäyttävät Jasonin palasiksi, tuhoten hänen kehonsa. Hänen lähetetään ruumishuoneelle, jossa Jasonin sielu on yhä hänen sydämessään. Mutta Jasonin sielu ottaa valtaansa oikeuslääkärin ja tappaja on jälleen mukana pelissä.
Crystal Lakella on taas teinejä, jotka Jason tappaa. Jason hyökkää kahden poliisin kimppuun, josta tappaa toisen ja ottaa toisen kehon haltuunsa. Samaan aikaan, palkkionmetsästäjä Creighton Duke huomaa, että vain Jasonin sukulaiset voivat todella tappaa hänet lopullisesti, mutta hän palaa omaan muotoonsa, jos hänen sielu menee jonkun sukulaisen sisään. Ainoa elävät Jasonin omaiset ovat hänen sisarpuoli Diana Kimble, siskotyttärensä Jessica ja siskonpoikansa Steven.
Jason menee Dianan taloon tarkoituksenaan siirtää sielunsa Dianaan. Dianan poika Steven saapuu paikalle ja hyökkää Jasonin kimppuun. Diana kuolee ja Jason pakenee. Steven on syytetty ja pidätetty Dianan murhasta, ja tapaa Duken, joka paljastaa Jasonista kaiken tietämänsä. Steven onnistuu pakenemaan vankilasta. Jessica seurustelee toimittaja nimeltä Robertin kanssa. Steven menee Voorheesin taloon tutkimaan, mutta putoaa mätien lattia levyjen läpi. Robert saapuu paikalle, mutta yhtäkkiä Jason hyökkää hänen kimppunsa ja siirtää sielunsa Robertiin.
Jessica tapaa Duken Voorheesin talossa yöllä ja Jessicalle annetaan mystinen tikari, jolla hän voi pysyvästi tappaa Jasonin. Sillä aikaa Jason siirtää sielunsa poliisiin ja yllättää kaksikon. Duke tippuu taistelussa kellariin ja Jason on tappamassa Jessican. Onneksi Steven saapuu paikalle ja katkaisee Jasonin kaulan, mutta Jasonin sydän, joka on kasvanut demoniseen muotoon, ryömii ulos poliisista ja menee Dianan ruumiiseen kellarissa. Steven ja Jessica vetää Duken pois kellarista. Jason hyppää lattia lautojen läpi uudelleensyntyneenä omassa muodossaan jääkiekkomaskeineen kaikkineen.
Steven ja Jessica yrittävät hakea tikarin ja Duke häiritsee Jasonia, mutta joutuu tapetuksi. Jason kääntyy Jessicaan päin, ja Steven tarttuu Jasoniin, jotka taistelevat talon ulkopuolella, kun Jessica hakee tikarin. Jessica puukottaa Jasonia rintaan viime hetkellä, vapauttaen Jasonin "kehojen" sielut. Demoniset kädet purskahtavat ulos maasta ja vetävät Jasonin helvetin syvyyksiin. Ainoastaan Jasonin maski jää maanpinnalle. Steven ja Jessica kävelevät pois helpottuneena auringon noustessa. Myöhemmin koira kaivaa likaa pois Jasonin maskista, mutta jokin pelästyttää sen. Freddy Kruegerin käsi tulee maasta ja vetää Jasonin maskin syvyyksiin. Taustalla kuuluu Freddyn nauru.
Juan Crespí

Isä Juan Crespí (1. maaliskuuta 1721 – 1. tammikuuta 1782) oli espanjalainen roomalaiskatolinen pappi ja tutkimusmatkailija. Crespi liittyi fransiskaaneihin 17-vuotiaana. Hän osallistui Kalifornian tutkimiseen 1700-luvulla. Crespí syntyi Palma de Mallorcassa Espanjassa ja kuoli Carmel-by-the-Seassa Kaliforniassa 60-vuotiaana.
Kristillinen terrorismi

Historia

Kristillistä terrorismia on esiintynyt kaikkialla maailmassa myöhäisantiikista lähtien. Vaikeuden määrittelyssä aiheuttaa erityisesti varhaisvaiheen terrorismissa se, että on hankala määritellä terrorismia aikakauden kontekstissa. Useimmat kristillisesti motivoituneet väkivallanpurkaukset olivat väkijoukkojen suorittamia tuhoamisia tai lynkkauksia, joista ehkä merkittävimpänä on jäänyt historiaan aleksandrialaisen filosofi Hypatian murha 300-luvulla.
Irlannin sisällissodassa osapuolet ovat jaottuneet protestanttisiin lojalisteihin ja katolisiin tasavaltalaisiin. Tämä on ollut seurausta siitä, että katoliseen Irlantiin muutti 1600-luvulta lähtien protestanttisia siirtolaisia, jotka muodostivat hallitsevan luokan aina 1900-luvun alkupuolelle saakka. Käytännössä kyseessä on sekä yhteiskunnallinen että uskonnollinen konflikti. Koska kumpikaan osapuoli ei ole kyennyt käymään järjestäytynyttä sotaa, terroristiset taistelumenetelmät ovat olleet tavallisia. Irlannin terrorismia voidaankin pitää ainakin osittain uskonnollisesti motivoituneena.

Nykyaika

Nykyaikaiset kristilliset ääriliikkeet nojaavat omaan tulkintaansa Raamatusta, josta he löytävät oikeutuksen terrori-iskuilleen. Kohteiksi ovat esimerkiksi Yhdysvalloissa joutuneet juutalaiset, islaminuskoiset ja mustat sekä aborttiklinikat ja niissä työskentelevät tai aborttia kannattavat poliitikot. Yksi vaarallisimmiksi katsotuista on yhdysvaltalainen abortteja vastustava Army of God ("Jumalan armeija"), joka on syyllistynyt mm. pommi-iskuihin, murhiin ja tuhopolttoihin.

Kohteena elokuva

Kun Nikos Kazantzakiksen romaaniin perustuvaa elokuvaa Kristuksen viimeinen kiusaus (The Last Temptation of Christ, 1988) alettiin esittää Ranskassa, katoliset ääriliikkeet suorittivat sarjan terrori-iskuja elokuvaa esittäneitä teattereita vastaan. Ryhmät pyrkivät estämään sisäänpääsyn elokuvateatteihin ja katsomaan meneviä ihmisiä pahoinpideltiin. Haju- ja kyynelkaasupommeja räjäytettiin saleissa ja katsomoissa. Murheellisin ja tuhoisin oli katolisen fundamentalistiryhmän suorittama terrori-isku pariisilaiseen Saint Michel-elokuvateatteriin. Ryhmän jäsenet sytyttivät teatterin palamaan palopommilla kesken näytännön 22. lokakuuta 1988. Teatterissa olleista ihmisistä 13 loukkaantui, yksi hengenvaarallisesti. Pariisin arkkipiispa kardinaali Jean-Marie Lustiger vastusti elokuvan esittämistä näkemättä sitä, mutta kehotti ääriliikkeitä pidättäytymään väkivallasta.
Iskut vaikuttivat elokuvan levitykseen Ranskassa. 30 teatteria 50:stä lopetti elokuvan näytännöt ja kaavailtu katsojamäärä jäi 170 000 odotetusta puolesta miljoonasta katsojasta. Äärikristityt kokivat saaneensa voiton ja siirtyivät tekemään iskujaan Claude Chabrolin elokuvaa Naisten asioita esittäneitä teattereita vastaan. Yhdessä kyynelkaasupommihyökkäyksistä kuoli yksi katsoja sydänkohtaukseen etsiessään ulospääsyä teatterista.
HMS Campanula

Palvelus

Alus myytiin Clayton and Davielle romutettavaksi ja se saapui 21. elokuuta 1947 Dunstaniin romuttamolle.
Slīteren kansallispuisto

Slīteren kansallispuisto (latv. Slīteres nacionālais parks) on latvialainen vuonna 1999 perustettu suojelualue, joka sijaitsee Kurzemen niemen pohjoisessa kärjessä. Puisto sijaitsee Dundagan kunnassa ja se on 163,6 neliökilometrin laajuinen. Se käsittää Itämeren rannan mäntykankaita ja hiekkarantoja. Puiston yhtenä osana on Liivinrannan vanha kalastajakylä, joka on kulttuurihistoriallisesti arvokas.
Akaa Futsal

Historia

Seuran juuret ulottuvat syksyyn 1998, josta aina vuoteen 2014 asti joukkue totteli nimeä Kylmäkosken Veikot. Keväällä 2012 seura juhli nousua Futsal-Ykkösestä Futsal-Liigaan. Kahdella ensimmäisellä pääsarjakaudella joukkueen sijoitus oli seitsemäs. Kaudeksi 2014-2015 nimi vaihtui Leijona Futsaliksi toiminnan pysyessä yhä emoseura KylVen alaisuudessa. 
Ensimmäisellä Leijona Futsalin nimissä pelatulla liigakaudella joukkue ylsi viidenneksi. Neljäs kausi päättyi kuudenteen sijaan, ja kaudella 2016-2017 Leijona Futsal saavutti ensimmäisen SM-mitalinsa, kun Someron Voima kaatui pronssiottelussa. Kaudella 2017-2018 Leijona Futsal ylsi ensimmäistä kertaa Futsal-Liigan finaaleihin, joista tuloksena oli SM-hopeaa Kampuksen Dynamon viedessä mestaruuden otteluvoitoin 3-1.
Vuoden 2018 alussa futsaltoiminta siirrettiin juuri perustetun Leijona Futsal ry:n alle. Kausi 2018-2019 oli Leijona Futsalin seitsemäs kausi pääsarjatasolla. Kaudeksi 2019-2020 seuran nimi muutettiin Akaa Futsaliksi korostamaan seuran paikallista identiteettiä.  Akaa Futsal on vakiinnuttanut paikkansa kotimaisen futsalin huipulla, viimeiset kolme kautta ovat kaikki päättyneet mitalisijoille (2017 pronssia, 2018 hopeaa ja 2019 hopeaa).

Lähteneet

Jirka Järvi - lopetti
Mika Jussila  - siirtyi MadMax
Miikka Hurme  - siirtyi PS Villa
Yasar Elbeller - siirtyi MadMax
Petri Jouppi  - siirtyi Ilves FS
Chavín de Huantar

Chavín de Huantar on arkeologinen kaivausalue Perussa. Siellä on jäänteitä Chavínin kulttuurista, joka kehittyi siellä vuosien 1500 ja 300 eaa. välillä, ja jonka arkeologit nimesivät tämän paikan mukaan. Se on ollut uskonnollisten menojen paikka, ja se on runsaasti koristeltu lähinnä eläinaiheilla.
Chavín de Huantar sijaitsee yli kolmen kilometrin korkeudessa vuoristossa, Marañón-joen lähteillä noin 250 kilometriä Limasta. Aluetta uhkaavat eroosio, hallitsematon turismi ja mahdolliset tulvat.
Alue on ollut Unescon maailmanperintökohde vuodesta 1995.
Maryam Namazie

Maryam Namazie (s. 1966 Teheran) on iranilaissyntyinen ihmisoikeusaktivisti ja kirjailija. Namazie on johtanut kampanjoita kivityksiä ja teloituksia vastaan islamilaisissa valtioissa, vastustanut lasten hunnuttamista ja uskonnollisia lakeja, (šaria), puolustanut uskonnollisten tunnuksien kieltämistä kouluissa ja julkisissa laitoksissa ja vaatinut sekularismia, ilmaisunvapautta ja yhteiskunnan vapauttamista uskonnoista. 
Namazie on Iranin työväenkommunistisen puolueen kansainvälisten suhteiden komitean sihteeri sekä poliittisen toimikunnan jäsen.
Namazie asuu Lontoossa. Aiemmin Namazie on toiminut seitsemän vuoden ajan kansainvälisen iranilaisten pakolaisten liiton toiminnanjohtajana. Vuonna 2005 National Secular Society nimitti radio- ja televisioesiintymisistään tunnetun Namazien Vuoden sekularistiksi. Maryam Namaziesta tuli Rationalist Internationalin kunniajäsen vuonna 2007.