google/wiki40b huggingface dataset:
Mustapääkerttu

Koko ja ulkonäkö

Mustapääkerttu on 13,5–15 cm pitkä. Päältä mustapääkerttu on likaisenharmaa ja vatsapuolelta vaaleamman oliivinharmaa. Koiraalla on musta ja naaraalla sekä nuorella koiraalla punaruskea päälaki. Ensimmäisen talven koiraalla voi vielä olla päälaella ruskeaa. Nokka ja jalat ovat harmaat ja silmä musta.
Mustapääkertun kutsuääni on terävä naksahdus ”tsäk”. Laulu alkaa lehtokerttumaisella, vaimeahkolla lavertelulla, joka säkeen lopussa kohoaa kirkkaisiin, kauas kantaviin, hieman surumielisiin huilumaisiin vihellyksiin. Alun lavertelu usein lyhentyy tai jää kokonaan pois keskipäivän kuumuudessa ja Etelä-Euroopassa. Mustapääkerttu voi muiden kerttujen tapaan laulaa myös muiden lintujen matkinnoista sekä kitinöistä ja rahinoista koostuvaa pitkää varjolaulua.
Vanhin suomalainen rengastettu mustapääkerttu on ollut 8 vuotta 1 kuukautta 19 päivää vanha. Euroopan vanhin on ollut saksalainen 11 vuoden 7 kuukauden ikäinen yksilö.

Levinneisyys

Mustapääkerttu pesii koko Euroopassa sen pohjoisimpia osia lukuun ottamatta sekä Aasian läntisimmässä osassa. Euroopassa arvioidaan pesivän 25–49 miljoonaa paria. Suomessa mustapääkertun yhtenäinen levinneisyys ulottuu lännessä rannikkoa myöten Oulun seudulle ja idässä Pohjois-Karjalan korkeudelle. Suomessa arvioidaan pesivän nykyisin noin 85 000 paria. Suomen pesimäkanta on kasvanut 1950-luvulta lähtien ja samalla laji on levittäytynyt pohjoisemmaksi.
Pohjoisessa ja idässä mustapääkerttu on muuttolintu, joka talvehtii Etelä-Euroopassa ja Afrikassa. Lännessä ja etelässä laji on paikkalintu tai lyhyen matkan muuttaja. Keväällä ensimmäiset mustapääkertut saapuvat Suomeen toukokuun alussa ja pääosa puolivälistä lähtien. Syysmuutto alkaa elokuussa ja loppuu vähitellen lokakuun aikana. Joitakin yksilöitä jää yrittämään talven viettoa Suomeenkin, etenkin hyvinä pihlajanmarjasyksyinä. Yleensä Suomessa talvehtimista yrittävät yksilöt kuolevat ennen kevättä, mutta jotkut yksilöt ovat selvinneet kevääseen ruokintapaikkojen turvin.

Elinympäristö

Mustapääkerttu pesii rehevissä lehtometsissä lehtipuuvaltaisissa sekametsissä. Mustapääkertulle mieluisia elinympäristöjä ovat rehevät puronvarret ja rantalehdot, rehevät rinnemetsät, vanhat puistot sekä harvennetut, vesaikkoiset metsät. Mustapääkerttu suosii metsiä, joissa aluskasvillisuus on runsasta. Erityisesti tervaleppälehdoissa saniaiset ovat tärkeä osa mustapääkertun elinalueen aluskasvillisuutta.

Lisääntyminen

Mustapääkerttu rakentaa hataran korsipesänsä saniaiseen tai pensaaseen. Naaras munii touko-kesäkuussa 4–6 munaa, jotka ovat tummatäpläisiä ja pohjaväriltään vaihtelevia. Molemmat emot hautovat munia noin 12 vuorokautta. Poikaset pysyvät pesässä noin 12 vuorokautta molempien emojen ruokkiessa niitä. Mustapääkerttu voi joskus munia toisen pesueen heinäkuussa.

Ravinto

Mustapääkerttu syö hyönteisiä, hämähäkkejä, hedelmiä ja marjoja. Talvisella ruokintapaikalla se voi syödä muun muassa maapähkinämursketta ja leivänmuruja.
Baidaratanlahti

Baidaratanlahti (ven. Байдарацкая губа, Baidaratskaja guba) on Karanmeren Jamalin niemimaan länsipuolelle jäävä lahti Venäjän Jamalin nenetsien autonomisen piirikunnan pohjoisrannalla. Lahti on noin 180 kilometriä pitkä ja leveimmillään noin 78 kilometriä leveä. Lahti on varsin matala, sen keskisyvyys on noin 20 metriä.
Tämä Karanmeren lahti on saanut nimensä sinne laskevan Baidarata-joen (joskus Baidarat) mukaan. Nimitys on esiintynyt kartoissa 1800- ja 1900-luvulta lähtien. Suurimman osan vuodesta lahti on jäässä. Kesällä mereveden pintalämpötila kohoaa 5-6 asteeseen.
Äskettäin kaasuyhtiö Gasprom laski Baidaratanlahden pohjalle lahden poikki kulkevan kaasuputkiston yhteistyössä hollantilaisen ruoppausyhtiön kanssa. Tämä putkistotyö on osa Gaspromin Jamalin megaprojektiin kuuluvaa 1100 kilometriä pitkän maakaasun siirtoputkiston rakentamista välille Bovanenkovo- Komin tasavallan Uhta. Kahdeksasta rinnakkaisesta kaasuputkesta koostuvan putkiston meressä kulkevan osuuden pituus on noin 67 kilometriä ja suurin syvyys 22 metriä.
SS Abukir (1920)

Tuhoutuminen

Alus lähti 28. toukokuuta 1940 Oostende, Belgiasta mukanaan yli 200 matkustajaa, joiden joukossa 40–50 naista sekä muutamia lapsia. Aluksen maksiminopeus suuren kuorman vuoksi oli ainoastaan kahdeksan solmua, ja sen aseistuksena oli yksi Lewis-pikakivääri. Pian lähdön jälkeen alus joutui ilmapommitukseen, mutta siihen ei osunut. Aamuyöstä se joutui sukellusveneen maaliksi, mutta alus onnistui väistää keulan editse mennyt torpedo. Saksan laivaston moottoritorpedoveneet upottivat aluksen torpedoimalla Pohjanmerellä lähellä majakka-alus Noordhinderiä.
Britannian kuninkaallisen laivaston hävittäjät HMS Codrington, HMS Jaguar ja HMS Javelin pelastivat joitakin tunteja myöhemmin 33 henkiinjäänyttä merestä.
Maggie Simpson

Yleistä hahmosta

Maggiella on tähden sakaroita muistuttavat piikikkäät hiukset, samanlaiset kuin Lisalla. Lisan ja Bartin tavoin Maggiella ei ole hiusrajaa, vaan hiukset näyttävät olevan osa päätä. Maggie on yleensä puettu vaaleansiniseen lahkeettomaan potkupukuun ja hänen hiuksissaan on pieni sininen rusetti. Maggie imee aina punaista tuttia, josta ei luovu mistään hinnasta. Maggie ei pysty kävelemään muutamaa askelta pidempään kaatumatta, joten liikkuu pääasiassa konttaamalla. Useimmiten Maggie nähdään yhdessä Margen kanssa.
Pääasiassa Maggien nähdään tekevän vauvoille tyypillisiä asioita. Hän pitää Iloiset pikku tontut -lastenohjelmasta ja Roofi-nimisen laulajan lastenmusiikista. Maggiella on yksi vihollinen, yksikulmakarvainen vauva Gerald. Maggien 1-vuotissyntymäpäivää vietettiin 5. tuotantokauden jaksossa ”Lady Bouvierin rakastaja”. Koska Simpsoneissa on liukuva aikajatkumo, Maggie pysyy aina yksivuotiaana. Maggien syntymään johtaneet tapahtumat kerrottiin 6. kauden takaumajaksossa ”Kolmas lapsi”. Sen mukaan Maggie oli Bartin ja Lisan tavoin vahinkolapsi, mutta Homer rakastui häneen niin kovasti, että käyttää työpaikalla pelkästään Maggien valokuvia motivoidakseen itseään jatkamaan. Toisaalta monissa jaksoissa Homer unohtelee, että hänellä on kolmaskin lapsi.
Maggie on välillä tekemisissä myös perheen ulkopuolisten henkilöiden kanssa. Hän ystävystyi Moe Szyslakin kanssa 14. kauden jaksossa ”Moe lapsenvahtina” ja palautti Montgomery Burnsin rakkaan Bobo-nallen 5. kauden jaksossa ”Kansalainen Burns”.

Maggien kyvyt

Monesti vihjataan, että Maggie on ikäänsä nähden hämmästyttävän älykäs ja lahjakas. Esimerkiksi 4. kauden jaksossa ”Rangaistus” Maggie onnistui ajamaan autoa ja saman kauden jaksossa ”Viettelysten Marge” hän johti päiväkodin vauvat toteuttamaan hyvin monimutkaisen suunnitelman kaappiin lukittujen tuttien vapauttamiseksi. 19. kauden jaksossa ”Rysän päältä” paljastuu, että Maggie pelaa nettipokeria ja Margen tullessa kotiin hän laittaa päälle vauvojen opetussivun. Eräässä jaksossa Maggie myös nauhoittaa keskustelua alakerrasta samalla kun itse nukkuu ylhäällä.
Maggie osaa jopa käsitellä aseita ja on pelastanut useasti isänsä Homerin hengen. Hän pelasti Homerin hukkumasta 11. kauden jaksossa ”Keilailumestari”, pelasti Homerin mafiajengiltä 13. kauden jaksossa ”Isän poliisitoimi” ampumalla väijyksistä jokaista jengiläistä asekäteen, pelasti Homerin ja Bartin The Simpsons Movie -elokuvan lopussa tainnuttamalla tarinan konnan Russ Cargillin pudottamalla ison kiven hänen niskaansa, ja onnistui 19. kauden jaksossa ”Maitojahdista uusiin mahdollisuuksiin” löytämään ja vapauttamaan naapurikaupungissa kellariin vangitun Homerin. Maggie myös paljastui johtaja Burnsia ampuneeksi henkilöksi 6. ja 7. kauden kaksiosaisessa rikosmysteeritarinassa ”Kuka ampui johtajan?”, mutta kyse oli vahingosta ja ase oli Burnsin. Sen sijaan jaksossa ”Isän poliisitoimi” Maggiella oli kätketty kivääri patjansa alla.
29. kauden jaksossa ”Bartin painajainen” kerrotaan, että Maggie ei tule koskaan kuolemaan.
Đakovica

Historia

Đakovican vanha kaupunki kasvoi 1400-luvulla Hadumin moskeijan ympärille, ja on Unescon maailmanperintökohde. Se vaurioitui 1999 sodassa, mutta on rekonstruoitu entiseen asuunsa.
Dakovica on yksi pahimmin Kosovon sodassa vaurioituneista kaupungeista. Vuonna 2004 levottomuudet leimahtivat alueella uudelleen ja kirkkoja vandalisoitiin. KFOR:in rauhanturvaajat ja monet kansainväliset järjestöt toimivat alueella.

Talous

Đakovica oli Kosovon tärkeimpiä teollisuuskeskuksia vuoteen 1998 asti. Teollisuuden parissa työskentelevien ihmisten määrä on kuitenkin vähentynyt 275 000:sta noin 7 000:een. Uudet yritykset ovat pieniä tai keskisuuria tekstiili-, metalli- ja kuljetusalan yrityksiä.
Nikolai Sillman

Nikolai (Niklas; Nikolai Feodorovitš) Sillman (9. toukokuuta 1858 Viapori – 6. tammikuuta 1929 Terijoki) oli kenraalimajuri ja kuvernööri. Sillman toimi 1913–1916 Vaasan läänin kuvernöörinä ja 1916–1917 Mikkelin läänin kuvernöörinä.
Hänen veljensä oli senaattori Teodor Sillman.
Tarvasjoen koulu

Tarvasjoen koulu on peruskoulu Liedon Tarvasjoella. Se aloitti toimintansa 13. elokuuta 2001. Koulu on muodoltaan yhtenäiskoulu, jossa annetaan opetusta esiopetuksessa sekä perusopetuksen vuosiluokilla 1–9.
Koulu on musiikkipainotteinen. Koulussa toimii musiikkiryhmä 3–6 vuosiluokilla. Musiikkiryhmällä on neljä viikkotuntia musiikkia viikossa. 7–9 luokilla toimii lisäksi bändikerho.
Oikukas kuolema

Vastaanotto

Veijo Hietala kirjoitti Turun Sanomissa, että teos ei ole niinkään perinteinen juoniromaani kuin elämänfilosofinen tutkielma, jota hallitsee Saramagon vahva kertojanääni. Helsingin Sanomissa Jan Blomstedt kirjoitti, että Saramago onnistuu kertomisen taidollaan yhdistämään viisauden ja mielikuvituksellisen leikin.
Sally Kirkland

Sally Kirkland (s. 31. lokakuuta 1944 New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä.
Kirkland oli ehdolla parhaan naispääosan Oscar-palkinnon saajaksi roolistaan elokuvassa Anna (1987). Hän voitti samaisella roolilla Golden Globen. 
Nuorena itsemurhaa yrittänyt Kirkland vihittiin 4. joulukuuta 1975 Movement of Spiritual Inner Awarenessin papiksi.
Xak

Pelaaminen

Xak-sarjan pelimekaniikka on pääpiirteissään sama kaikissa osissa. Pelaajan ohjaaman Latokin liikkuma-alueita ovat luolastot ja kaupungit. Pelin tapahtumat etenevät pelaajan voittaessa matkallaan kohtaamiaan päävastuksia ja keskustellessa tiettyjen NPC-hahmojen kanssa. Pelien PC Engine -julkaisuissa juonen keskeisimmät kohtaukset esitetään anime-tyylisten animaatioiden muodossa ääninäytellyin dialogein.
Kuten muissa perinteisissä roolipeleissä, hahmoa kehitetään tasopohjaisella järjestelmällä. Voittaessaan luolastoalueilla esiintyviä vihollisia Latok saa tasoaan korottavia kokemuspisteitä, joiden määrä on sitä suurempi, mitä haastavampi vastustaja on. Tasonnoston ansiosta hahmon osumapisteet, vahvuus ja puolustuskyky paranevat. Tarinan lisäksi Xak-pelit ovat suoraa jatkoa toisilleen myös siinä määrin, että seuraava peli alkaa suunnilleen siitä tasoarvosta, mihin edellisosassa jäätiin. Tasoja voidaan hankkia kutakin peliä kohden enintään 25, poikkeuksena tosin Xak: The Tower of Gazzel: pelin aloitustaso on 50, mutta koska The Tower of Gazzelissa ei jaeta kokemuspisteitä, tätä tasolukua ei voida myöskään korottaa.

Alustat

Jokainen Xak-pääsarjan peli on aina aluksi julkaistu jollekin NEC:n valmistamalle koneelle. Näitä ovat olleet PC-8801, PC-9801 sekä PC Engine. Ottamatta huomioon Xak III: The Eternal Recurrencea kaikki Xak-pelit ovat saaneet myös MSX 2 -version. Edellä mainittujen lisäksi pelisarjan alustoina ovat olleet X68000, Super Famicom ja FM Towns. 2000-luvulla pelien alkuperäisjulkaisuja käännettiin PC:lle ja matkapuhelimelle.

Sarjakuva

Mangapiirtäjä Seta Noriyasun kuvittama ja käsikirjoittama [Another] Xak -sarjakuva julkaistiin vuonna 1992 ilmestyneessä Comic PC World/Comic Saga -aikakauslehden numerossa. Sarjakuva sijoittuu juonellisesti suunnilleen Xak III: The Eternal Recurrencen aikoihin. Se kertoo Latokin ja hänen tovereidensa matkasta vuosisatojen takaiseen menneisyyteen, jossa he tapaavat monia pelisarjassa esiintymättömiä henkilöitä sekä Latokille sukua olevan Duel-jumalan ruumiillisessa hahmossa. Cliffhangeriin päättynyttä tarinaa ei voitu kuitenkaan jatkaa, vaikka sarjakuva oli aluksi suunniteltu kaksiosaiseksi; syynä oli Comic PC Worldille koitunut konkurssi.
Yleisön toivomuksesta [Another] Xak julkaistiin uudestaan vuonna 1995 fanitekoisena dōjinshi-versiona. Seta Noriyasua pyydettiin silti jatkamaan luomaansa 130-sivuista sarjakuvaa 60 sivulla, jotta se olisi saanut jatkoa ja ylittänyt halvempaan taskukirjajulkaisuun vaaditun 200 sivun rajan. Vedoten moneen muuhun työn alla olevaan hankkeeseen ja siihen, ettei hän laskenut kyseistä sarjakuvaa parhaimpiin töihinsä, Noriyasu päätti olla pidentämättä [Another] Xakia.
Budolajien suomalaiset kattojärjestöt

Suomessa toimivien budōlajien kattojärjestöt.

Suomen aikidoliitto

Suomen aikidoliitossa oli vuonna 2007 57 jäsenseuraa. Kaikkiaan 3 041 lisenssin maksanutta jäsentä, joista 1 106 henkeä oli alle 19-vuotiaita (36 %) ja 850 henkeä oli naisia (28 %). Suomen aikidoliitto ry on myös rekisteröityjen liikuntayhdistysten: Suomen Liikunta ja Urheilu ry SLU:n jäsen sekä Nuori Suomi ry jäsen.

Suomen karateliitto

Suomen karateliiton perustamiskokous pidettiin Helsingissä 6. joulukuuta 1969. Tuolloin liiton hallitukseen valittiin Kari Kuula, Lasse nieminen, Taisto Raumala, Ilkka Rautavirta, Vesa Reilimo ja Lasse Siurala. Ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Siurala, sihteerinä Raumala ja toiminnanjohtajana Kuula.

Suomen iaidoliitto

Suomen iaidoliitto on perustettu 11/1986. Liiton puheenjohtajana on perustamisesta asti toiminut Jukka Helminen.  Suomen iaidoliiton jäseninä on kaksitoista suomalaista iaidoseuraa ja Suomen Musō Shinden-ryū-yhdistys.

Suomen kyudoliitto

Suomen kyudoliittoon on suomalaisten kyudōseurojen kattojärjestö. Suomen kyudoliittoon kuuluu seitsemän suomalaista kyudō-seuraa, ja se on jäsenenä Euroopan kyudoliitossa ja kansainvälisessä kyudoliitossa.
Pont-audemerinspanieli

Ulkonäkö

Kallo on pyöreä, otsapenger loiva, mutta erottuva. Silmät ovat melko pienet, joko pähkinänruskeat tai tumman meripihkan väriset. Korvat ovat pitkät, sileät ja keskipaksut. Kuono on pitkä ja keskiosasta kaareva, kirsu teräväkärkinen ja ruskea. Kaula on hieman kaareva. Rintakehä on leveä ja syvä, selkä joko hieman kaareva tai suora. Raajat ovat melko lyhyet. Häntä on melko suora ja tyvestä paksu; luonnollisesti keskipitkä ja hieman kaartunut. Ranskassa se on perinteisesti typistetty 1/3:aan alkuperäisestä pituudestaan. Karvapeite on kihara ja hieman pyörteinen. Otsassa karva muodostaa kiharan "tupsun" ja on korvissa silkkistä ja pitkää; nämä kaksi yhdistyvät keskenään ns. "peruukiksi" pään ympärille. Väri on ruskea: erityisen toivottu on ruskea-harmaa päistärikkö, jonka ruskea sävy muistuttaa kuolleita lehtiä. Säkäkorkeus vaihtelee 52–58 cm välillä.

Alkuperä

Rotu on kotoisin Normandian Pont-Audemerista.
Ansambel Roka Žlindre

Ansambel Roka Žlindre on slovenialainen folkyhtye. Se valittiin 21. helmikuuta 2010 edustamaan maata vuoden 2010 euroviisuihin kappaleella Narodnozabavni rock yhdessä rockyhtye Kalamarin kanssa. Slovenia ei selviytynyt laulukilpailun finaaliin jäätyään semifinaalissaan toiseksi viimeiseksi.
Pylkönmäki

Kuntaliitos

Pylkönmäen kunnanvaltuusto päätti 29. tammikuuta 2007 aloittaa kuntaliitosneuvottelut Saarijärven kanssa. Sekä Pylkönmäen että Saarijärven valtuustot hyväksyivät 25. kesäkuuta 2007 kuntaliitoksen toteuttamisen vuoden 2009 alussa, jolloin Pylkönmäki liitettiin Saarijärveen. Uudessa Saarijärven kaupungissa oli hieman yli 10 800 asukasta. Pylkönmäen seurakunta yhdistyi Saarijärven seurakuntaan jo vuoden 2007 alussa.

Kyliä

Kukko, Kuoppala, Mahlu, Paajala, Puolimatka, Mulikka, Pajumäki, Soidinmäki, Vihanti, Pääjärvi

Tiedonvälitys

Pylkönmäen asioista kertovat paikallislehdet Sampo ja Viiden Kunnan Sanomat sekä maakuntalehti Keskisuomalainen.

Tapahtumia

Paikkakunnalla toimiva urheiluseura Pylkönmäen Yrittävä on perustettu vuonna 1912. Seura järjestää vuosittaiset Pylkön hiihdot, jotka pidettiin helmikuussa 2007 jo 59:nnen kerran. Pylkönmäki-päivät järjestetään vuosittain heinäkuun puolivälissä.
2. marraskuuta vuonna 1977 kaksi Suomen ilmavoimien lentäjää sai surmansa Fouga Magister-harjoituskoneen FM-65 maahansyöksyssä Pylkönmäellä. Konetyyppi määrättiin onnettomuuden vuoksi lentokieltoon.

Ruokakulttuuri

Pylkönmäen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla madekeitto ja mustikkapuuro.
Piilemä (Keuruu)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 24 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 619 600 kuutiometriä eli 0,620 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys on 7,2 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Letkujoen–Huhkojärven valuma-alueeseen (35.689) se kuuluu.
Plaza (internetportaali)

Historia

Portaali tunnettiin alun perin nimellä Sonera Plaza. Se perustettiin omaksi yhtiökseen vuonna 1999 silloisen iNet Keskuskadun pohjalta. Portaaliliiketoiminnan lisäksi Sonera Plazan tehtävänä oli Soneran Internet-liittymien myynti. 2000-luvun taitteessa Sonera Plaza fuusioitiin osaksi Soneraa. Samassa yhteydessä Sonera Plazan palvelutarjontaa supistettiin rajusti.
Plaza osti 2000-luvun alkuvuosina Muropaketin, www.fi-hakupalvelun, Sinkut.net-deittipalvelun ja Huuto.net-verkkohuutokaupan. Vuonna 2006 Sonera Plaza siirtyi TeliaSoneralta Yhtyneiden Kuvalehtien omistamalle Kynämies Oy:lle, ja nimeksi muuttui pelkkä Plaza.
Bernhard Antiqua

Bernhard Antiqua on Lucian Bernhardin suunnittelema kirjaintyyppi. Bauerin kirjasinvalimo julkaisi kirjaintyypin vuonna 1912. Bernhard Antiqua edustaa Plakatstiliä, Saksassa 1905–1930 vaikuttanutta julisteiden ja mainosten tyylisuuntausta. Kirjaintyyppi on hyvin kapea ja rosoreunainen, ja se sopii parhaiten mainoksiin ja julisteisiin.
Mecanorma on julkaissut Bernhard Antiquan siirtokirjaimina. Useat fonttivalmistajat ovat myös julkaisseet kirjaintyypistä digitaalisia versioita, muun muassa Bitstream, Elsner+Flake, Paratype ja URW. Fonttien nimi on tavallisesti Bernhard Antiqua, Bernhard tai Bernhard Bold Condensed.
Turun terveydenhuoltomuseo

Turun terveydenhuoltomuseo esittelee lääketieteen ja sairaanhoidon historiaa yli 200 vuoden ajalta. Se sijaitsee Turussa osoitteessa Kunnallissairaalantie 20. Se avattiin museona vuonna 1992. Rakennus toimi ennen iho- ja sukupuolitautien poliklinikkana ja tunnettiin nimellä Kuppala.
Museoon on kerätty vaikeasti hoidettavien sairauksien kuten koleran, tuberkuloosin ja polion hoitamiseen käytettyjä välineitä. Siellä on myös 1960-luvun leikkaussali. Esillä on myös Heidekenin huonekaluja astiastoja ja synnytyksessä käytettyjä instrumentteja kuten synnytyspihtejä. Mielisairaalapotilaille omistetussa huoneessa on pakkopaitoja, sidontaremmejä ja sähköshokkilaitteita. Nähtävänä on myös henkilöstön virkapukukokoelma.
Myoklonusepilepsia

Myoklonusepilepsia eli Ramsay-Huntin oireyhtymä on peittyvästi periytyvä oireyhtymä, jonka aiheuttaa kromosomin 21 geenivirhe. 
Taudinkuvaan kuuluu tahatonta lihasnyintää ja epileptisyyttä. Syndrooma on synnynnäinen ja alkaa oireilla tavallisesti 6–13-vuotiaasta. Oireet ovat joillakin niin voimakkaita, että joudutaan turvautumaan liikuntavammaisten apuvälineisiin. 
Jos vanhemmilla on yksi myoklonusepileptikkolapsi, heillä on noin 25 % riski saada toinen. Oireisto lyhentää potilaansa elinajanodotetta. Tavalliseen myoklonukseen ei kuulu epilepsiaa.
Ohjelmointikielen tulkki

Ohjelmointikielen tulkki on tietokoneohjelma, joka suorittaa ohjelmointikielisiä lauseita yksi kerrallaan. Tämä poikkeaa ohjelmointikielen kääntäjästä, joka kääntää koko lähdekoodin konekieliseksi ohjelmaksi sen myöhempää suorittamista varten.
Periaatteessa sama lähdekoodi on mahdollista joko tulkata tai kääntää. Lähdekoodin tulkkaaminen on hitaampaa kuin samasta koodista käännetyn konekielisen ohjelman ajaminen. Ero johtuu siitä, että tulkin on ensin analysoitava lähdekoodi ja sitten vielä suoritettava se, kun jo käännetyssä konekielisessä ohjelmassa riittää pelkkä suorittaminen. Toisaalta kääntäminen ja ohjelman suorittaminen yhteensä on hitaampaa kuin ohjelmakoodin tulkkaaminen kerran.
Eräät ohjelmointikielet, kuten Java ja Emacs Lisp, käännetään tyypillisesti tavukoodiksi, joka suoritetaan virtuaalikoneella. Tämä tavukoodi on laitteistoriippumatonta ja kompaktia, joskin hieman hitaampaa kuin konekielinen ohjelma.
Robottiruohonleikkuri

Robottiruohonleikkuri on ruohonleikkuri, joka on robotti. Robottiruohonleikkuri liikkuu autonomisesti ja sille tarkoitettu leikkuualue rajataan rajakaapelilla. Vuonna 2018 tehdyssä testissä kaikki ruohonleikkurit eivät tunnistaneet leikkivää lasta.
Husqvarna Automower on maailman johtava robottiruohonleikkuri.
Esko Näätänen

Esko Kalervo Näätänen (11. syyskuuta 1911 Vaasa – 4. joulukuuta 1963) oli suomalainen lääkäri ja anatomian professori.
Näätäsen vanhemmat olivat Albin Näätänen ja Ilma Karoliina Virtanen. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1936 oli Rauni Marjatta Raudanjoki ja toinen vuodesta 1955 Anna-Liisa Osmoviita. Akatemiaprofessori Risto Näätänen on Näätäsen poika ensimmäisestä avioliitosta. Näätänen tuli ylioppilaaksi Kallion yhteiskoulusta 1929 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1937, jolloin hän myös väitteli tohtoriksi. Sisätautien erikoislääkärin pätevyyden Näätänen sai 1943. Hän toimi ensin sekä Helsingin yliopiston että Helsingin alueen sairaaloiden palveluksessa, Turun yliopiston anatomian professori hänestä tuli 1956.
Kirkkokatu (Joensuu)

Puistot

Kadun molemmissa päissä on suuret kirkkopuistot. Keskivaiheilla on pieni Keskuspuisto.

Liikennevalot

Kirkkokadun ainoat liikennevalot ovat Suvantokadun risteyksessä. Suvantokatu ja Yläsatamakatu ovat etuajo-oikeutettuja Kirkkokatuun nähden.
Ruokometsäkerttunen

Koko ja ulkonäkö

Kooltaan ruokometsäkerttunen on noin 13–19 cm. Lajin pää selkä ja pitkä pyöreäpäinen pyrstö ovat väriltään tummanruskeat. Perässä on punaruskea vivahde. Vatsastaan ruokometsäkerttunen on harmahtavan valkea. Kyljet ovat hieman rusehtavat. Sukupuolet muistuttavat toisiaan, ja nuoret yksilöt muistuttavat aikuisia.

Elinympäristö, -tavat ja ravinto

Ruokometsäkerttuset elävät jokien ja purojen tiheissä ruovikoissa. Laji elää yleensä pareittain. Parin löytymisen jälkeen linnut elävät yhdessä ja etsivät uuden parin itselleen vain, jos entinen pari kuolee. Ruokometsäkerttuset tekevät pesänsä maahan. Naaras munii kahdesta kolmeen valkeaa munaa. Linnun ravinto koostuu selkärangattomista, joita se etsii maasta.
Salama-Santeri

Juoni

Sarjassa keskityttiin vanhaan villiin länteen, jossa sheriffinä toimi valkoinen hevonen nimeltä Salama-Santeri, joka meksikolaisen apulaisensa Baba Looeyn kanssa yrittää pysäyttää erilaisia lainsuojattomia. Useimmiten Baba Looey toimi kaksikon aivoina ja Salama-Santeri kuvattiin hidasälyisenä sheriffinä, joka tunnettin muutamista iskulauseista.