google/wiki40b huggingface dataset:
Tlaxcalteekit

Tlaxcalteekit olivat meksikolaisia intiaaneja, jotka asuivat asteekkien ydinalueelta itäänpäin olevalla Tlaxcallanin vuorisella alueella nykyisen Tlaxcalan seuduilla. He olivat asteekkien kielisukulaisia, sillä he puhuivat nahuatlia. Tlaxcalteekkien alue joutui laajenevan asteekkivaltion sisään, ja vaikka asteekit sotivat tlaxcalteekkeja vastaan, he antoivat Tlaxcallanin pysyä itsenäisenä saadakseen sieltä ihmisuhreja niin sanotuissa kukkasodissa.
Hernán Cortésin johdolla maahan 1500-luvun alkupuolella tunkeutuneet espanjalaiset valloittajat voittivat tlaxcalteekit muutamassa taistelussa ja saivat taivuteltua nämä asettumaan puolelleen vanhaa vihollista vastaan asteekkien pääkaupungin Tenochtitlánin valtauksessa. Myöhemmin tlaxcalteekit saivat espanjalaisilta oikeuden ratsastaa ja kantaa tuliaseita toisin kuin asteekit ja monet muut. Siirtomaa-ajalla tlaxcalteekit valtasivat alaa Pohjois-Meksikosta perustaen sinne siirtokuntia.
Michael Lindqvist

Seuraura

Lindqvist on Enebybergs IF:n kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin SDE HF:ään, jossa Lindqvist voitti kauden 2009–2010 päätteeksi U16 SM:n hopeaa. Kaudeksi 2010–2011 hän siirtyi AIK IF:n J18-junioreihin. Lindqvist oli J18 Elitissä joukkueensa paras syöttäjä 22 syöttöpisteellään. Kaudella 2012–2013 hän debytoi seuran Elitserien-joukkueessa, jossa Lindqvist sai tililleen kolme runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän teki Elitserien-debyyttinsä 2. lokakuuta 2012 Rögle BK:ta vastaan.
Lokakuussa 2013 Lindqvist teki AIK:n kanssa kaksivuotisen ammattilaissopimuksen. Kausi 2013–2014 oli hänen varsinainen tulokaskautensa SHL:ssä (ent. Elitserien) ja Lindqvist teki 45 runkosarjaottelussa tehot 3+7=10 ja neljässä Kvalserien-ottelussa yhden syöttöpisteen. Hän teki SHL-uransa avausmaalin 3. joulukuuta 2013 Linköpings HC:tä vastaan. AIK putosi kauden päätteeksi HockeyAllsvenskaniin. Kaudella 2014–2015 Lindqvist nousi siellä joukkueen varakapteeniksi. Toukokuussa 2015 hän teki AIK:n kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. 
Kaudella 2015–2016 Lindqvist oli SHL:n nousukarsinnoissa AIK:n paras pistemies ja syöttäjä Jonathan Anderssonin kanssa tehoilla 2+4=6. Huhtikuussa 2016 hän teki joukkueen kanssa 1+1-vuotisen jatkosopimuksen. Kaudella 2016–2017 Lindqvist oli AIK:n paras pistemies, maalintekijä ja syöttäjä tehoilla 17+22=39 sekä voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +18. SHL:n nousukarsinnoissa hän oli AIK:n paras maalintekijä viidellä osumallaan sekä jakoi sisäisen tehotilaston voiton kolmen muun pelaajan kanssa lukemalla +4.
Lindqvist siirtyi kaudeksi 2017–2018 kaksivuotisella sopimuksella Färjestad BK:hon. Hän teki läpimurtonsa SHL:ssä, jossa Lindqvist teki 33 runkosarjaottelussa tehot 20+14=34 ja kahdessa playoff-ottelussa tehot 2+1=3. Hän oli Färjestadin toiseksi paras maalintekijä Dick Axelssonin jälkeen ja jakoi sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Joakim Nygårdin kanssa. Lindqvist jakoi koko SHL:n maalipörssin kuudennen sijan HV71:n Victor Ejdsellin kanssa. Hän kuitenkin kärsi runkosarjassa loukkaantumisista ja joutui enimmillään solisluumurtuman vuoksi noin kuudeksi viikoksi sivuun tammikuussa 2018. Lindqvist kuntoutui runkosarjan viimeiselle kierrokselle.
Toukokuussa 2018 NHL-varaamaton Lindqvist teki kolmivuotisen tulokassopimuksen New York Rangersin kanssa. Seura lähetti hänet syksyn harjoitusleirin päätteeksi AHL-joukkue Hartford Wolf Packin vahvuuteen. Lindqvist pelasi siellä kaudella 2018–2019 16 ottelua tehopistein 3+4=7, kunnes marraskuussa 2018 Rangers asetti hänet siirtolistalle. Koska mikään toinen NHL-seura ei napannut Lindqvistiä vuorokauden kuluessa, seura osti hänen sopimuksensa ulos. Lindqvist palasi seuraavana päivänä loppukauden sopimuksella kotimaahansa Färjestad BK:n SHL-joukkueeseen.

Maajoukkueura

Lindqvist on pelannut Ruotsin A-maajoukkueessa yhden ottelun. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 5. huhtikuuta 2018 Norrköpingissä Slovakiaa vastaan. Lindqvist sai ottelussa myös syöttöpisteen Carl Klingbergin tekemään ylivoimamaaliin.
HMS Scourge (G01)

Palvelus

Toisen maailmansodan päätyttyä alus siirrettiin reserviin ja se myytiin 1946 Alankomaille, joka liitti aluksen laivastoonsa nimellä Hr. Ms. Evertsen. Alus muutettiin 1957 fregatiksi ja se romutettiin 1962.
Tabasaranin piiri

Tabasaranin piiri (ven. Табасаранский район, Tabasaranski raion, tabasaraniksi Табасаран район, Tabasaran raion) on kunnallinen itsehallintoalue Dagestanissa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 801 neliökilometriä. Asukkaita on 54 400 henkeä (vuonna 2009).
Tabasaranin piiri sijaitsee Džufudag-harjanteen itärinteillä Dagestanin kaakkoisosassa. Se rajoittuu Derbentin, Suleiman Stalskin, Hivin, Agulin ja Kaitagin piireihin.
Piiriin kuuluu 22 maalaiskuntaa: Arak, Arkit, Burgankent, Darvag, Djubek, Džuldžag, Gjuhrjag, Gumi, Gurik, Halag, Hapil, Heli-Penžik, Hurik, Hutšni, Jersi, Kurkak, Kužnik, Maraga, Sirtytš, Tinit, Tšulat ja Turag. Hallinnollinen keskus on Rubas-joen varrella sijaitseva Hutšnin kylä. Kaikkiaan piirissä on 74 asutuskeskusta. Asukkaista 80 % on tabasaraneja ja 18 % azereja.
Hutšnista on maantieyhteys tasavallan pääkaupunkiin Mahatškalaan, jonne on matkaa 180 kilometriä. Lähin kaupunki on 50 kilometrin päässä sijaitseva Derbent.
Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut karjanhoitoon sekä viljan, perunan, vihannesten, viinirypäleiden ja hedelmien viljelyyn. Teollisuutta edustavat matonkutomot ja maataloustuotteiden jalostuslaitokset.
Nähtävyyksiä ovat Hutšnin lähellä sijaitseva ”Seitsemän veljeksen ja sisaren linna”, Kužnikin silta, Djurkin luola Hustilin kylän lähellä, vesiputoukset ja vanhat moskeijat.
Paikallislehtenä ilmestyy tabasaraninkielinen Tabasarandin ses (”Tabasaranin ääni”).
Louis Paulsen

Louis Paulsen (15. tammikuuta 1833 – 18. elokuuta 1891) oli saksalainen shakinpelaaja. 1860- ja 1870-luvuilla hän kuului maailman viiden parhaan pelaajan joukkoon.
Louis Paulsen oli Paul Morphyn tavoin yksi ensimmäisistä sokkoshakkimestareista. Hän pystyi pelaamaan jopa kymmentä peliä sokkona samanaikaisesti ilman suurempia vaikutuksia pelin laatuun.
Vuonna 1862 Paulsen haastoi hallitsevan mestarin, Adolf Anderssenin, maailmanmestaruusotteluun. Ottelu päättyi tasan ja Anderssen säilytti mestaruutensa.
Paulsenin sotilaiksi sanotaan sotilaita, jotka ovat ruuduissa d6 ja e6 tai e3 ja d3. Näihin sotilaisiin on usein vaikea kohdistaa nopeita keskustahyökkäyksiä. Paulsenin sotilaat esiintyvät sisilialaisen puolustuksen Paulsenin muunnelmassa.
Paulsenin hyökkäys on skotlantilaisen pelin yksi muunnelma. Se seuraa siirroista 1. e4 e5 2. Rf3 Rc6 3. d4 exd4 4. Rxd4 Lc5 5. Le3 Df6 6. c3 Rge7 7. Lb5.
Kellot (Ilmari Aalto)

Aallon taide

Ilmari Aalto oli innostunut kubismista vain muutaman vuoden, vuodet 1914-1916, ollessaan nuori taiteilija. Suomeen kubismi tuli Pietari-vaikutteiden lisäksi montaa kautta. Suomalaiset taiteilijaystävät toivat noina aikoina kirjoja ja lehtiä ulkomailta, mutta Helsingissä kävi myös ulkolaisia luennoitsijoita mm. norjalainen Jens Thiis vuonna 1913. Tärkeä oli myös Helsingissä vuonna 1914 järjestetty näyttely, jonka järjesti Berliinin Der Sturm -galleria. Tuossa näyttelyssä oli esitellä sekä venäläisiä että saksalaisia avantgardisteja.
Älymystö

Älymystö eli intellektuellit ovat henkilöitä tai ryhmiä, jotka muotoilevat tai levittävät aatteita.  Toinen määritelmä painottaa älymystön riippumattomuutta: "Älymystöllä viitataan varsinkin yhteiskunnan tiede- ja kulttuuripiirien vaikuttajiin kokonaisuutena." Älymystön jäsenet määrittelevät aikakauden luonnetta ja väittelevät asioista julkisuudessa. Suomessa heitä on tässä mielessä ollut 1800-luvun puolivälistä asti, jolloin poliittinen julkisuus syntyi.
Suomalaisessa keskustelussa Terho Pursiainen on korostanut älymystöön kuuluvan riippumattomuutta määritelmässään: "Intellektuellit ovat selkeitä, olennaisia ajattelevia ja riippumattomia ihmisiä, jotka eivät anna kaupallisten mahdollisuuksien korruptoida sanottavaansa."
Älymystö korvataan usein ehkä hieman suppeamman merkityksen sanalla sivistyneistö. Viimeksi mainittu käsite on vakiintunut suomalaiseen kielenkäyttöön kuvaamaan henkilöitä, jotka toimivat niin sanotun  korkeakulttuurin alueella. Älymystö ja sivistyneistö voivat olla jakautuneita esimerkiksi oikeisto- ja vasemmistointellektuelleihin. Kuuluminen lukeneistoon ei vielä takaa kuulumista älymystöön eikä sivistyneistöön.
Annie-gaala 1999

Ehdokkaat ja voittajat

Pääluokkien ehdokkaat ja voittajat (lihavoituna):
Armas Vallasvuo

Armas Eskil Vallasvuo (alk. Walén, 12. kesäkuuta 1907 Helsinki – 27. toukokuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen elokuvaleikkaaja. Hänen vaimonsa oli Kerttu Vallasvuo (o.s. Kilpinen).
Vallasvuon ura kattaa yli 150 elokuvaa. Hän oli Elmer Lahden ohella toinen T.J. Särkän johtaman Suomen Filmiteollisuuden vakioleikkaajista. Osmo Harkimon kanssa Vallasvuo leikkasi Edvin Laineen ohjaaman Tuntemattoman sotilaan (1955). He yhdistelivät aitoa TK-miesten ottamaa kuvaa jatkosodasta fiktiiviseen filmimateriaaliin niin taidokkaasti, että elokuvan katsojan on vieläkin vaikea erottaa nämä kaksi toisistaan. Kaksikko sai elokuvasta Jussi-palkinnon. 
Edvin Laineen elokuvien lisäksi Vallasvuo toimi leikkaajana myös monille muille ohjaajille, kuten Matti Kassila, Ville Salminen, Aarne Tarkas ja maisteri Särkän itsensä ohjaamille elokuville.
Kätkijät (vuoden 2010 elokuva)

Juoni

14-vuotias Arietta on pikkuväkeen kuuluva tyttö, joka asuu perheineen vanhan lähiökartanon lattian alla. Ariettan perhe elää rauhallista elämää, lainaten talossa asuvien ihmisten tavaroita elääkseen ja varoen paljastumista. Eräänä päivänä taloon muuttava sairas poika, Shō, kuitenkin näkee Ariettan, mikä muuttaa perheen elämän.
Elokuvassa ei nähdä Ariettan sisarusta Peagreen (Suom. Kellolainen), vaan tämä on Ariettan äiti. Ensimmäisellä kätkentäkerrallaan Shō näkee Ariettan, kun tämä on isänsä kanssa kätkemässä silkkipaperia ja sokeria. Säikähtäessään ja paikalta paetessaan Arietta pudottaa sokeripalan, jonka Shō tuo myöhemmin hänelle. Sokeripalan mukana on pieni lappu, jossa lukee "Taisit unohtaa jotain."
Eräänä iltana Ariettan isä palaa kätkentäreissultaan jalkansa nyrjäyttäneenä. Hän tapasi Petterin, joka auttoi hänet kotiin. Myöhemmin Petteri auttaa perhettä muuttamaan.
Kodinhoitaja Haru rikkoo Ariettan ja tämän perheen idyllin kutsumalla tuholaistorjujat paikalle ja vangitsemalla Ariettan äidin lasipurkkiin. Shō:n avulla Arietta saa pelastettua äitinsä, jonka jälkeen perhe muuttaa.
Shōlla on sydänsairaus ja hän odottaa leikkaukseen pääsyä. Poika kuitenkin tietää, että leikkauksesta selviäminen on hyvin epätodennäköistä.

Tuotannon aloitus

Elokuva pohjautuu Mary Nortonin vuonna 1952 julkaistuun lasten fantasiaromaaniin Kätkijät. Ghiblin ohjaajat Hayao Miyazaki ja Isao Takahata suunnittelivat Kätkijöiden animaatioversion tekoa jo 40 vuotta aiemmin, mutta projektia alettiin toteuttaa vasta vuonna 2008. Aluksi projekti kulki nimellä Chiisana Arrietty (”Pikku Arietta”). Hiromasa Yonebayashin asettaminen ohjaajaksi oli tuottaja Toshio Suzukin ehdotus.

Kartanon malli

Elokuvan tapahtumapaikan japanilais-eurooppalaisen kartanon mallina oli Aomorin prefektuurin Hirakawassa sijaitseva Seibien, jonne Ghiblin työntekijät tekivät matkan vuonna 2008. Hayao Miyazakin mukaan elokuvassa kartano sijaitsee Tokion Koganeissa.

Julkistaminen

8. maaliskuuta 2010 yhteensä kahteenkymmeneen japanilaiseen elokuvateatteriin asennettiin telttakankaasta tehdyt 1,8 × 10,5 m -kokoiset Karigurashi no Arrietty -julisteet. Lisäksi Tokion nykytaiteen museossa järjestettiin 17. heinäkuuta – 3. lokakuuta 2010 ”Karigurashi no Arrietty × Taneda Yōhei” -näyttely. 1 200 neliömetrin suuruiseen näyttelysaliin oli koottu Ariettan talo lavasteena.
17. kesäkuuta 2010 mennessä elokuvan ennakkolippuja oli myyty kahdessa kuukaudessa 54 000 kappaletta, mikä on noin kolme kertaa Ponyo rantakalliolla -elokuvan vastaava määrä.

Vastaanotto

Kätkijät sai ensi-iltansa Japanissa 447 kopion voimin. Kahtena avauspäivänään 17. ja 18. heinäkuuta 2010 se tuotti 900 miljoonaa jeniä ja sen näki 680 000 katsojaa, mikä oikeutti ykköstilaan Japanin ranking-listalla. Kolmena ensimmäisenä päivänä katsojia kertyi 1 038 138 ja tuloja yli 1,3 miljardia jeniä. Katsojista 60 % oli naisia. Pia-kustantamon ensi-illan katsojatyytyväisyyskyselyssä elokuva tuli neljänneksi.
Knut Drake

Knut Drake (6. maaliskuuta 1927 Helsinki – 19. helmikuuta 2013) oli suomalainen keskiajan linnoihin erikoistunut rakennushistorioitsija ja filosofian tohtori. Hän toimi pitkään Turun maakuntamuseon johtajana.
Secret of NIMH 2: Timmy pelastaa päivän

Secret of NIMH 2: Timmy pelastaa päivän on MGM:n tuottama vuonna 1998 valmistunut yhdysvaltalainen animaatioelokuva, joka on jatkoa vuoden 1982 elokuvalle NIMH – rouva Brisby ja hänen salainen maailmansa. Ainoa elokuvan ääninäyttelijä, joka oli myös ensimmäisessä elokavassa mukana oli Herra Vanhalaa ääninäytellyt Arthur Malet.

Tarina

Elokuva alkaa "recapilla" ensimmäisestä elokuvasta, tosin asioita muunneltiin hieman ja nyt Kuningas Nicodemus oli ennustanut Jonathan Brisbyn pojan olevan valittu pelastamaan rotat NIMHiltä (tutkimuslaitos, jossa tehdään vaarallisia eläinkokeita). Sitten nähdään kuinka ensimmäisestä elokuvasta tuttu Rouva Brisby, lähettää poikansa Timmyn opiskelemaan rottien luo Oka-laaksoon. Timmy lähtee jättäen jälkeensä Äitinsä ja veljensä Martinin ja siskonsa.
Oka-laaksossa Timmy varttuu vanhemmaksi ja eräänä päivänä Timmy tapaa hiiritytön nimeltä Jenny, joka on karannut NIMHistä. Selviää, että myös Martin oli kaapattu NIMHiin. Timmy ja Jenny lähtevät pelastamaan loppuja hiiriä NIMHistä ja tapaavat matkalla ensimmäisestä elokuvasta tutun Jeremy-variksen ja lentävät tämän kyydissä NIMHiin, NIMHissä heidän joukkonsa liittyvät Oka-laaksosta heitä seuranneet Herra-vanhala, Rottien Johtaja Justin, ja muita rottia. Retkikunnalle selviää, että NIMHissä vallitsee kaaos, Tiedemiehet on muutettu koiriksi ja muita omituisia eläinkokeita on tapahtunut. Selviää että Timmyn veli Martin on ottanut vallan tultuaan hulluksi ja suunnittelee maailman valtaamista. Timmy ja Jenny onnistuvat voittamaan Martinin ja mattkustavat takaisin Ora-laaksoon, ja Timmyä juhlitaan sankarina ja selviää että peittoamalla Martinin, Nicodemuksen ennustus oli käynyt toteen.
Markku Rönkkö

Markku Rönkkö (s. 7. kesäkuuta 1958 Sonkajärvi) on suomalainen kirjailija ja aiemmalta uraltaan mainostoimiston tekstisuunnittelija. Hänellä on takanaan opintoja Helsingin yliopiston  valtiotieteellisessä tiedekunnassa, mutta opinnot keskeytyivät kun hän aloitti mainostoimistossa. 
Rönkön työpaikkoja ovat olleet ainakin Unileverin omistama Lintas, SEK, Erma & Horelli ja Paltemaa Huttunen Santala Oy. Hänet on moneen kertaan palkittu copywriterina. Rönkön tunnetuimpia mainosluomuksia on Jyrki Reinikan kanssa suunniteltu DNA:n mainoskampanjaan kuuluva ”Elämä on” -slogan. Kesällä 2005 hän sai Amnesty Internationalille tekemästään työstä Cannesin Leijonan. Vuonna 1996 hänet palkittiin mainonnan ja graafisen suunnittelun ammattilaisten Vuoden Huiput -kilpailussa Platinahuipulla .
Erkko

Erkko on suomalainen suku, joka on tullut tunnetuksi Helsingin Sanomien ja sen edeltäjän Päivälehden omistajina. Suku on alun perin lähtöisin orimattilalaisesta Eerakkalan talosta. J. H. Erkko ja myöhemmin myös hänen sisaruksensa omaksuivat talon nimestä johdetun sukunimen Erkko. 
Eljas Erkon perilliset omistavat edelleen suuren osan Sanoma-konsernia. Omistajiin kuuluvat myös Patricia Seppälän poika Robin Langenskiöld ja tytär Rafaela Seppälä.
Erkon suku on mainittu sekä laulun Laulu 20 perheestä vuoden 1969 alkuperäisessä että 2000-luvulla päivitetyssä versiossa.
Ilmakitaransoiton MM-kisat

Ilmakitaransoiton MM-kisat on vuosittain Oulun musiikkivideofestivaaleilla järjestettävä tapahtuma, jossa osallistujat kilpailevat ilmakitaran soittamisen taidossa. Kilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1996. Nykyään kansallisia osakilpailuja järjestetään ympäri maailmaa.
Ilmakitaran soittamisessa on kyse kitaran soittamisen jäljittelystä. Tyyli vaihtelee, mutta yleisemmät tyylit ovat heavy metal ja rock. Ilmakitaran soitto vaatii yleensä heittäytymistä ja luovuutta.
Ilmakitaransoiton kisoja järjestetään säännöllisesti ympäri maailman. Ensimmäisiä ilmakitarakisoja järjestettiin jo 1980-luvun alkupuolella Ruotsissa ja Yhdysvalloissa. Vuosittaiset maailmanmestaruuskisat pidettiin ensimmäistä kertaa 1996 ja ne olivat osana Oulun musiikkivideofestivaaleja jotka järjestettiin aina elokuussa. Osallistujat ympäri mailman kisasivat kuka soittaa parhaiten ilmakitaraa. Tuomaristoon kuului ja kuuluu edelleenkin kitaristi Juha Torvinen ja palkintona on Matti ja Saara Nevalaisen kustomoitu ‘Flying Finn’. Yhtenä vuonna Queenin kitaristi Brian May lahjoitti VOX BM Special -vahvistimen voittajalle. Ilmakitaran MM-kisojen alkuperäinen idea oli huumorilla kasattu Oulun musiikkivideofestivaalien tapahtuma, mutta vuosien saatossa siitä muodostui yksittäinen iso tapahtuma. Ilmakitaransoiton MM-kisat ovat sittemmin muodostaneet oman tapahtumansa joka on erillään Oulun musiikkivideofestivaaleista. Tapahtuman tuottaa ja brändistä vastaa Airnest Productions Oy.

Ilmakitaransoiton kansalliseen kisaverkostoon kuuluu tällä hetkellä kymmenen maata: Yhdysvallat, Islanti, Yhdistyneet kuningaskunnat, Japani, Kanada, Etelä-Korea, Ranska, Saksa ja Thaimaa.
Ilmakitaransoiton MM-kisojen motto on ”make air not war”. Kilpailun tarkoitus on edistää maailmanrauhaa. Kisan ideologian mukaan sodat loppuvat, ilmastonmuutos pysähtyy ja pahat asiat katoavat, jos kaikki maailman ihmiset soittavat ilmakitaraa.
Somaliankutoja

Levinneisyys

Somaliankutojaa tavataan Etiopiassa, Keniassa ja Somaliassa. Sen on raportoitu olevan yleisesti ottaen harvinainen vaikkakin paikallisesti yleinen. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Magnus Kull

Magnus Ingmar Kull (12. huhtikuuta 1924 Mustasaari – 14. tammikuuta 2016 Loviisa) oli kauppatieteiden lisensiaatti ja kouluneuvos. Hän toimi Svenska social- och kommunalhögskolanin rehtorina 1958–1969, kouluhallituksen osastopäällikkönä 1969–1980 ja sen jälkeen opetusministeriön neuvottelevana virkamiehenä. Hänet valittiin Ruotsalaisesta kansanpuolueesta eduskuntaan vuosiksi 1966–1970.
Kull toimi II sosiaaliministerinä Lehdon virkamieshallituksessa vuosina 1963–1964.
Kaunoviikunakaija

Koko ja ulkonäkö

Kaunoviikunakaija on noin 18 cm pitkä ja painaa 108–126 g. Lajista tunnetaan kuusi alalajia ja muotojen välillä on värieroja. Sen höyhenpuku on pääosin vihreä, vatsapuolelta vaaleampi. Otsa on oranssinpunainen, päälaki oranssinkeltainen, silmän alla ja rinnassa on sinistä, poski on vihreä, siiven alapeitinhöyhenet ovat sinivihreät ja siipisulkien alapinnassa on keltainen vyö. Nokka on tummanharmaa, iiris tummanruskea ja koivet vihertävänharmaat. Nuoren linnun päälaki on himmeän keltainen.

Esiintyminen

Kaunoviikunakaija elää Papua-Uusi-Guinean etelä-, itä- ja länsiosissa sekä Salawatin ja Batantan saarilla. Sen populaatio on kooltaan noin 150 000 yksilöä ja elinympäristön laajuus on 50 000–100 000 neliökilometriä.

Elinympäristö

Laji elää alavien maiden sademetsissä ja myös muunlaisissa metsäympäristöissä alle 1 600 m korkeudella merenpinnasta.

Lisääntyminen

Lajin pesintä tunnetaan enimmäkseen vain vankeudessa elävien lintujen osalta. Luonnossa pesä on puussa olevassa kolossa. Munia on kaksi ja haudonta-aika on 25 päivää. Poikaset jättävät pesän kahdeksan viikon ikäisinä.

Ravinto

Kaunoviikunakaija syö hedelmiä, ennen kaikkea viikunoiden siemeniä, sekä kukkien mettä ja mahdollisesti hyönteisten toukkia.
Prahova (piirikunta)

Maantiede

Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 4 716 km². Vuoristoisen alueen lävitse virtaa Prahovajoki.
Prahovan piirikunta rajautuu idässä Buzăun piirikuntaan, lännessä Dâmboviţan piirikuntaan, pohjoisessa Braşovin piirikuntaan sekä etelässä Ialomiţan ja Ilfovin piirikuntiin.
Etelä-Kymenlaakson ammattiopisto

Etelä-Kymenlaakson ammattiopisto (tunnetaan myös nimellä EKAMI) on ammattioppilaitos Etelä-Kymenlaaksossa. Sen hallinnollinen keskus on Kotkassa Kotkansaarella Kotekon tiloissa. Ammattiopisto on yli 3 000 opiskelijan oppilaitos. Oppilaitos antaa ammatillista peruskoulutusta 2 240 opiskelijalle Kotkassa ja Haminassa. Ammatillista aikuiskoulutusta ja oppisopimustoimintaa järjestetään aikuisille ja yrityksille. Aikuiskoulutuksessa on opiskelijoita noin 500 ja oppisopimuskoulutuksessa saman verran.
Ammattiopisto järjestää ammatillista peruskoulutusta 24 ammatilliseen perustutkintoon, talouskouluopetusta, maahanmuuttajien ammatilliseen koulutukseen valmentavaa koulutusta sekä erityisopetuksena järjestettävää valmentavaa ja ohjaavaa koulutusta. Aikuiskoulutuksessa annetaan opetusta moniin tekniikan ja palvelualojen ammatteihin, joissa voi suorittaa ammatti- ja erikoisammattitutkintoja. Oppisopimuskoulutusta voidaan järjestää myös sellaisilla aloilla, joihin ei alueella ole oppilaitosmuotoista tarjontaa.

Omistajat ja johto

Oppilaitoksen omistajina ovat viisi kuntaa, Hamina, Kotka, Miehikkälä, Pyhtää, Virolahti. Kunnat perustivat vuonna 2005 Kotkan–Haminan seudun koulutuskuntayhtymän, jonka oppilaitoksena ammattiopisto toimii. Kuntayhtymän ylintä päätäntävaltaa käyttää kuntien valitsema yhtymäkokous. Toimeenpanovaltaa käyttää yhtymähallitus, jossa on kymmenen jäsentä. Henkilöstöä on 280, joista opettajia on noin 240 ja loput toimisto- ja muuta tukipalveluhenkilöstöä. Ammattiopiston talousarvio vuonna 2006 oli 24 miljoonaa euroa. Monialaisena ja riittävän suurena yksikkönä toiminta järjestetään opiskelijakohtaisella valtionosuudella ja omalla tulorahoituksella.
Helmituliperä

Levinneisyys

Helmituliperää tavataan Australiassa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Lieslammi (Hausjärvi)

Maantietoa

Lampi sijaitsee Salpausselkällä Umpisten ja Halkomäen kylien väkissä aivan rautatien varressa. Sen pinta-ala on 2,0 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja rannat ovat Salpausselän hiekkaa ja soraa. Lammessa on yksi saari, joka sijaitsee lammen luonaispäässä. Sen koillispäähän päättyy peltoaukea, johon liittyy asutusta lammen pohjoispuolella. Koillisrannassa sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Lammen vedenpinnan korkeus on 93,9 metriä mpy.

Vesistösuhteet

Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Varunteen alueeseen, johon lampi kuuluu. Puujoki yhtyy Kernaalanjärven Vesijakoon, mistä Hiidenjoki alkaa ja joka laskee Vanajaveteen. Puujoki saa alkuunsa Ansionjärvestä, josta Puujoki virtaa ensin etelään Oittiin ja kääntyy siellä Salpausselän takia luoteeseen Koiranvuolteelle. Lieslammin laskuoja alkaa pelto-ojana, joka virtaa Huvilammiin Oitin taajamaan ja josta oja jatkaa Nahkurinojana Puujokeen.

Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ei oltu piirretty Lieslammia näkyviin.
Vuonna 1964 julkaistussa peruskartassa Lieslammi näyttää olevan suolammi, jonka äärelle on raivattu peltoa. Junarata ohitti lammen sen rantaa hipoen. Koillispuolen peltotilkku oli metsitetty vuoden 1979 kartassa ja sen pohjoisrantaan oli vuoden 1988 kartassa ilmaantunut rakennus.
Bengt Horn

Bengt (Pentti) Horn (äännetään: [hu:rn]) (1623–1678) oli kenraalikuvernööri. Sotamarsalkaksi hänet ylennettiin 1677. Hän toimi kuvernöörinä Tallinnassa 1656–1666. Hän sai rauhanneuvottelijana aikaan vuonna 1658 Vallisaaren rauhan. Hän oli vuodesta 1660 valtaneuvostossa ja kannatti Magnus Gabriel De la Gardieta. Hän oli vuodesta 1672 Viron  kenraalikuvernööri,  Karjalan laamanni 1674, Svean hovioikeuden presidentti 1674 ja 1677 Liivinmaalla ylipäällikkö.
Hänen veljensä oli Krister Horn.
Dieu et mon droit

Dieu et mon droit (ranskankielinen ääntämys djø e mɔ̃ dʁwa, Jumala ja oikeuteni) on Yhdistyneen kuningaskunnan monarkian tunnuslause Skotlannin ulkopuolella. Tunnuslause esiintyy Yhdistyneen kuningaskunnan vaakunan alapuolella. Rikhard I Leijonamielen (1157–1199) kerrotaan käyttäneen tunnuslausetta ensimmäisen kerran ja Henrik V (1386–1422) omaksui tunnuslauseen Englannin kuningaskunnan kuninkaalliseksi tunnuslauseeksi.
Nadakaze (1920)

Palvelus

Alus muutettiin 1. huhtikuuta 1940 partiovene No 2:ksi. Se upotettiin 25. heinäkuuta 1945.