Wille Rydman

Ura

Rydman opiskeli Helsingin yliopistossa yleistä valtio-oppia ja on koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri. Koko viisivuotisen yliopistotutkinnon hän suoritti kahdessa vuodessa vuosina 2006–2008.
Vuosina 2007–2009 Rydman toimi ensiksi Marja Tiuran ja sittemmin Sampsa Katajan eduskunta-avustajana. Kokoomusnuorten puheenjohtajana hän toimi kaksivuotiskauden 2010–2011. Vuodet 2012–2013 Rydman työskenteli koordinaattorina Libera-säätiössä ja vuonna 2014 konsulttina Innolink Group Oy:ssä. Syksyllä 2014 hän siirtyi kokoomuksen kansainvälisten asioiden sihteeriksi, missä tehtävässä hän toimi kansanedustajaksi valintaansa asti.
Rydman valittiin eduskuntaan toisella yrittämällä eduskuntavaaleissa 2015 4 524 äänellä ja jatkokaudelle eduskuntavaaleissa 2019 5 910 äänellä. Hän on eduskunnan perustuslakivaliokunnan jäsen ja hallintovaliokunnan varajäsen. Helsingin kaupunginvaltuustoon Rydman valittiin vuoden 2012 kunnallisvaaleissa 2 241 äänellä ja uudelleen vuoden 2017 kunnallisvaaleissa 3 467 äänellä, mikä oli neljänneksi eniten kokoomuksen listalla.
Rydman toimi Helsingin opetuslautakunnan jäsenenä vuodet 2009–2015, joista varapuheenjohtajana 2013–2015. Helsingin tarkastuslautakunnan puheenjohtajana hän toimi 2015–2017. Rydman oli Helsingin kaupunginorkesterin johtokunnan puheenjohtaja vuosina 2013–2017.

Politiikka

Helsingin Sanomien vuonna 2015 teettämän selvityksen mukaan Rydman oli tuolloin eduskuntaan valituista kansanedustajista oikeistolaisin yhdessä Elina Lepomäen kanssa. Rydman kuvaa itseään konservatiiviksi.
Rydman on keskittynyt erityisesti ulko-, turvallisuus- ja talouspolitiikkaan. Hän on ollut julkisuudessa etenkin tiukkojen maahanmuuttonäkemystensä ja maahanmuuttoon liittyvien lieveilmiöiden vuoksi. Rydmanin mukaan "maahanmuuttopolitiikan pitää tapahtua vastaanottajamaan ehdoilla. Suomen eikä minkään muunkaan maan tule vastaanottaa enempää maahanmuuttajia kuin mitä se pystyy menestyksellisesti sopeuttamaan omaan yhteiskuntaansa – sen kieleen, tapoihin ja lakeihin. Hyvää tarkoittavat monikulttuurisuusprojektit ovat osoittautuneet vahingollisiksi sekä vastaanottajamaille että maahanmuuttajille itselleen, kun sopeutuminen uuteen kotimaahan on niiden myötä hidastunut."
Talouspolitiikassa Rydman on arvostellut poliitikkoja siitä, että nämä syyttävät markkinataloutta omista virheistään. Valtion velkaantumista hän on arvostellut voimakkaasti. Suomen valtion alkaessa uudelleen velkaantua vuonna 2009 Rydman vaati menojen leikkaamista velkaantumisen sijaan. Rydmanin mukaan velkarahalla eläminen on nykyisen hyvinvoinnin maksattamista tulevien sukupolvien työllä ja paras puolustus hyvinvoinnille on ensisijaisesti kilpailukyvystä huolehtiminen.

Yksityiselämä

Wille Rydmanin isoisä on säveltäjä Kari Rydman. Teini-ikäiseksi asti Rydman suunnitteli itsekin ryhtyvänsä säveltäjäksi. Hän lauloi Cantores Minores -poikakuorossa ja opiskeli Sibelius-Akatemiassa musiikin teoriaa sekä Helsingin konservatoriossa teoriaa ja poikkihuilun soittoa. Rydmanin omaan musiikilliseen tuotantoon kuuluu orkesteri-, kamari- ja kuoromusiikkia sekä Johann Sebastian Bachin kadonneesta Markus-passiosta tehty täysimittainen rekonstruktio, jonka ensimmäisen version Rydman sai valmiiksi jo 14-vuotiaana. Marraskuussa 2010 Tampereen akateeminen sinfoniaorkesteri esitti Rydmanin säveltämän Aino-sinfonian. 
Rydmanin isä oli suomalaisen tiedevalistuksen vaikuttaja Jan Rydman ja isoisänsä isoisä kauppaneuvos Walter Rydman. Viimeksimainitun serkkuja puolestaan olivat sisäministeri Heikki Ritavuori ja ylipormestari Eero Rydman.