JYP

Nimen historia

Vuonna 1923 perustettiin urheiluseura nimeltään Jyväskylän Palloilijat eli JyP, mistä on lähtöisin myös seuran nykyinen nimi. JyP:n lajeina olivat tuolloin jalkapallo, pesäpallo ja jääpallo. Myöhemmin lajiksi tuli myös koripallo. Jääkiekko tuli seuran lajivalikoimaan vuonna 1947. Vuonna 1977 Jyväskylän Palloilijoiden jalkapallo- ja jääkiekkojaostot kuitenkin erkanivat toisistaan. Tuolloin syntyi JyP HT (HT tulee sanoista Hockey Team) ja jalkapallon puolella JyP-77 eli nykyinen JJK. Vuodesta 1997 lähtien seuran nimi on kirjoitettu kokonaan isolla eli JYP. Tuolloin myös pääte HT putosi pois seuran nimestä. Joukkueesta käytetään puhekielessä yleisesti nimitystä "Jyppi".

1985–1988: Ensimmäiset liigakaudet

Nykyinen JYP, silloinen JyP HT nousi jääkiekon 1. divisioonasta SM-liigaan syksyksi 1985. Ensimmäisellä kaudellaan pääsarjatasolla JyP HT taisteli kauden loppuun asti pudotuspelipaikasta jääden kuitenkin lopulta viidennelle sijalle ja näin pudotuspelien ulkopuolelle. Seuraavalla kaudella jyväskyläläisten odotettiinkin pääsevän mukaan pudotuspeleihin, mutta tuloksena oli 7. sija, ja joukkue jäi ulos mitalipeleistä. Jyväskyläläisten valmentajana toimi tuolloin Erkka Westerlund, joka aloitti kaudella 1987–88 jo kolmannen kautensa JyP HT:n valmentajana, kunnes tuli erotetuksi odotuksiin nähden vaisun alkukauden johdosta. Loppukauden 1987–88 hänen tilallaan valmensi Antero Lehtonen, mutta joukkue ei valmentajavaihdoksesta huolimatta yltänyt pudotuspeleihin.

1988–1994: Kiekkohurmoksen aika

Kaudeksi 1988–89 joukkueen valmentajaksi palkattiin Hannu Aravirta. Tulosta tuli jo Aravirran ensimmäisellä kaudella: sensaatiomaisesti keväällä 1989 Keski-Suomessa juhlittiin hopeaa. Aravirta jatkoi joukkueen valmentajana kevääseen 1993 asti, jolloin JyP voitti pronssia. Hopeaa joukkue saavutti vuonna 1992. Pronssiotteluun jyväskyläläiset ylsivät myös kaudella 1990–91, häviten kuitenkin HPK:lle.
1980-luvun loppu ja 1990-luvun alku olivat Jyväskylässä todellista menestysaikaa: Kaupunki oli noussut valtakunnan jääkiekkoeliittiin. Jyväskylässä puhuttiin "JYP-hurmoksesta". JyP HT saavutti tuona aikana kolme SM-mitalia ja voitti runkosarjan keväällä 1992.

1994–2007: Kamppailu suurempia seuroja vastaan

Aravirran viimeisen kauden jälkeen keväällä 1994 ja 1995 JyP HT:n pelit päättyivät puolivälieriin ja tuloksena oli 5. sija. Kaudella 1995–96 JyP oli jopa vaarassa joutua liigakarsintoihin. JyP HT päätyi toisen kerran SM-liigahistoriansa aikana erottamaan päävalmentajansa (Kari Savolainen) ja tilalle palkattiin kevään ajaksi Hannu Jortikka, mutta pudotuspelipaikka jäi saavuttamatta Jypin päätyessä 10. sijalle välttäen kuitenkin karsinnat. 
Seuraavalla kaudella Jyväskylässä komennon otti Pekka Tapani, ja Jyväskylässä pelattiin taas pudotuspelejä. Seuraavilla kausilla JYP kuitenkin jäi pudotuspelien ulkopuolelle, ja Tapanista tuli JYPin kolmas kesken kauden erotettu päävalmentaja. Hänen tilalleen tuli Mika Saarinen, jonka johdolla JYP pääsi kertaalleen pudotuspeihin, mutta muuten oli tyydyttävä heikompiin sijoituksiin.
Vuonna 1999 huomiota sai, kun JYPin pelaajat istuivat lisähappinaamarit päällä vaihtoaitiossa.
Keskikokoisen liigapaikkakunnan Jyväskylän joukkueen ansiolistaan kuuluu kuitenkin se, että se ei ole kahden vuosikymmenen aikana joutunut kertaakaan karsimaan sarjapaikastaan. Matti Alatalon kaudella (2002–07) jyväskyläläiset pelasivat resursseihinsa nähden hyviä kausia: vuosi toisensa jälkeen Jypiä veikkailtiin sarjan häntäpäähän, mutta jokaisella kaudella he taistelivat pudotuspelipaikoista. Keväällä 2003 Jyp pääsi runkosarjan 6. sijallaan suoraan pudotuspeleihin. Seuran budjetti oli monena vuonna sarjan pienimpiä, mutta Alatalon aikakaudella Jyp pelasi pudotuspeleissä joka vuosi lukuun ottamatta kevättä 2007. JYPin joukkueelle tunnusomaista on vahva kotimaisuusaste eikä seurassa 1990-luvun lopulta 2000-luvun alkupuolelle ollut valtakunnallisesti tunnettuja kotimaisiakaan pelaajia. Se toimi usein kasvattajaseurana ja ponnahduslautana isompiin seuroihin. JYPissä pelaavia maajoukkuemiehiä ei Aravirran kauden jälkeen juuri nähty muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta, ja usein jos JYPissä joku pelaaja nousikin liigan eliittiin, siirtyi tämä tulevaisuudessa isompaa palkkaa maksaviin joukkueisiin. JYPin pelaajabudjetti oli syksyyn 2007 asti aina yksi liigan pienimmistä.

2007–2008: Uusi alku

Matti Alatalon ajan Jyväskylässä oli "Missio 2007", jonka tavoitteena oli rakentaa yhtenäinen joukkue nuorista lupauksista ja nostaa JYP pelaamaan keväällä 2007 mitaleista. Tavoite ei kuitenkaan onnistunut, koska Jyväskylässä huipulle nousseet pelaajat karkasivat muihin seuroihin pienen palkkabudjetin ja joukkueen heikon menestyksen vuoksi. Joukkueen rakentaminen pienillä resursseilla osoittautui miltei mahdottomaksi tehtäväksi. Niinpä kesän 2007 aikana Jyväskylässä päätettiin "puhaltaa yhteen hiileen" ja aloittaa uusi nousu osin myös yritysmaailman tuella. JYP palkkasi valmentajakseen Mestiksessä runsaasti menestystä tuoneen Risto Dufvan ja maalivahteja valmentamaan tuli Ari-Pekka Siekkinen. Useat Keski-Suomen yritysmaailman edustajat lähtivät tukemaan JYPin toimintaa. Kaikkien yhteinen tavoite oli palauttaa Jyväskylä toden teolla maan kiekkoiluhuipulle ja palauttaa JYP-hurmos. Tämä mahdollisti isomman pelaajabudjetin ja aivan uudenlaisen panostuksen joukkueen kokoonpanoon. Jypiin saatiin hankittua nimimiehiä SM-liigan lisäksi Pohjois-Amerikasta, josta tulivat NHL-liigaan pääsyä yrittänyt Tuomas Pihlman sekä yhdysvaltalaiset Helmisen veljekset (Dwight Helminen ja Lars Helminen). Isoimmat satsaukset kohdistuivat Jarkko Immosen hankintaan. Immonen oli haluttu pelaaja koko SM-liigassa, koska kesän 2007 aikana alkoi käydä selväksi että mies ei jatka NHL:ssä, vaan on palaamassa Eurooppaan. Niinpä yritysmaailman edustajat päättivät ryhtyä toimeen miehen saamiseksi joukkueeseen. Immosen rahakas sopimus nosti joukkueen budjettia entisestään, mutta lisäsi kiinnostusta joukkuetta kohtaan sekä paransi entisestäänkin kovaa hyökkäyskalustoa. Pitkästä aikaa Jyväskylässä pelasi mies joka taisteli pistepörssin voitosta ja pelaisi maajoukkueen vahvuudessa. Valtavat satsaukset toivat jyväskyläläisille toivottua valtakunnallista medianäkyvyyttä ja uskoa pienen paikkakunnan mahdollisuuksiin pärjätä kaupallistuneessa SM-liigassa. Jyväskylään otettiin myös useita nuoria lupauksia, joiden varaan menestystä oli tarkoitus rakentaa.
JYPin kausi 2007–08 meni vahvasti: se saalisti 56 ottelussa 101 pistettä ja sijoittui viidenneksi runkosarjassa saaden suoran pudotuspelipaikan. Keväällä oltiin Jyväskylässä vaikean tilanteen edessä: Joukkueen selkeä ykkösvahti Sinuhe Wallinheimo oli saanut tarjouksen KHL-liigasta. Pienenä joukkueena JYPin oli päästettävä mies lähtemään: se takasi JYPille tukun rahaa siirtokorvauksina ja palkkasäästönä, mutta toisaalta "Sinkulle" mahdollisuuden pelata vielä kerran urallaan ulkomailla. Tulevaisuutta ajatellen ratkaisu oli järkevä, mutta kevään mahdollisia mitalipelejä ajatellen haastava. JYP ylsi 5. sijalle runkosarjassa jääden neljännestä tilasta ja kotiedusta vain kolme pistettä (kotietu pudotuspeleissä tarkoittaa sitä, että saa aloittaa play off-ottelut kotikentällään; runkosarjan 4 parasta saavat kyseisen edun). JYP kohtasi puolivälierissä Tapparan, mutta jyväskyläläisten kohtalona oli karsiutua välieristä häviten ottelusarjan voitoin 2–4. Ykkösmaalivahdiksi kesken kauden noussut Pekka Tuokkola sai kevään aikana harjoitusta paitsi pudotuspeleistä myös tärkeää kokemusta jatkoa ajatellen. Joukkue ei kaatunut maalivahtipeliin Wallinheimon lähdöstä huolimatta, vaikka mediassa paljon puhuttiinkin "mitalin hinnasta".

2008–: Menestysvuodet

Kaudelle 2008–2009 joukkueeseen panostettiin halliremontin myötä entistä enemmän. Joukkueeseen liittyivät uusina niminä muiden muassa Jani Tuppurainen, Kalle Koskinen, Jyrki Välivaara sekä Olli Malmivaara. Myös nuoria nostettiin joukkueeseen rohkeasti ja farmiseura D-teamin kanssa solmittu yhteistyö lisäsi mahdollisuutta pelaajien kierrätykseen. Pitkästä aikaa JYP kiinnosti paitsi uusia pelaajia, myös paluumuuttajia, joista Välivaara ja Koskinen olivat esimerkkejä. JYP varmisti kauden 2008–09 runkosarjan voiton toiseksi viimeisellä kierroksella 3. maaliskuuta voitettuaan Ilveksen Tampereella 2-7. Edellisen kerran seura voitti runkosarjan 17 vuotta aiemmin vuonna 1992. JYP oli lopulta 17 vuoden tauon jälkeen finaalissa Oulun Kärppiä vastaan. JYP voitti Kärpät otteluvoitoin 4–0 ja saavutti ensimmäisen mestaruutensa. JYP oli ensimmäinen joukkue, joka voitti paras seitsemästä -järjestelmällä pelatun loppuottelusarjan häviämättä finaalisarjassa otteluakaan. Mestaruuskauden tärkeimpiä lenkkejä olivat VIP-ketjuksi kutsuttu Antti Virtanen-Jarkko Immonen-Tuomas Pihlman ja torjuntavastuuta tasaisesti saanut maalivahtikaksikko Wallinheimo ja Tuokkola, jotka jakoivat pudotuspelien parhaan pelaajan palkinnon. Immonen lähti kauden päätteeksi KHL:ään.
Runkosarjan kolmena edelliskautena voittanut JYP palkkasi päävalmentajakseen Jyrki Ahon syyskuussa 2011. Nimitystä seuranneella kaudella 2011–12 jyväskyläläisjoukkue saavutti seurahistoriansa toisen mestaruuden voittamalla Pelicansin finaalisarjassa 4–1. Edelliskaudella JYPiin palannut kapteeni Éric Perrin teki Suomen-mestaruuden ratkaisseen maalin jatkoajalla.
Kauden 2013–2014 alussa päävalmentajaksi nimettiin aiemmin Jyrki Ahon apuvalmentajana toiminut Marko Virtanen. Joulukuussa 2013 JYP voitti Berliinissä pelatussa European Trophyn loppuottelussa ruotsalaisen Färjestad BK:n 2–1 ja saavutti näin historiaan jääneen turnauksen mestaruuden ainoana suomalaisjoukkueena. Tuomas Tarkki valittiin turnauksen parhaaksi maalivahdiksi.
Kauden 2016–2017 jälkeen JYP aloitti kauden mittaisen yhteistyön Mestis-seura KeuPa HT:n kanssa ja laukkautti kokonaan JYP-Akatemian toiminnan. Kaudella 2017–2018 JYP oli neljättä peräkkäistä kertaa mukana Mestarien liigassa. Joukkue selvisi pudotuspeleihin tulemalla alkulohkossaan toiseksi Zugin jälkeen. CHL:n ensimmäisellä pudotuspelikierroksella se voitti Tampereen Tapparan ja puolivälierissä Kometa Brnon. JYP eteni Växjö Lakersia vastaan pelattavaan loppuotteluun voittamalla tšekkiläisen HC Ocelaři Třinecin välierien voittolaukauskilpailussa. Ratkaisevan maalin teki joukkueeseen viime syksynä palannut Jarkko Immonen. JYP voitti Ruotsissa pelatussa finaalissa Lakersin 2–0 Joonas Nättisen ja Janne Kolehmaisen maaleilla. Nollapelin pelannut Juho Olkinuora valittiin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Kauden päätyttyä JYP palkittiin CHL-mestaruuden johdosta Suomen Jääkiekkoliiton ojentamalla Kalen Kannulla. Mestarien liigan voitosta huolimatta kolme vuotta JYPin päävalmentajana toiminut Virtanen vapautettiin tehtävistään tavoitteisiin nähden heikkojen tulosten myötä. Virtasen aikakaudella JYP saavutti SM-pronssia keväällä 2015 ja 2017. 35-vuotias Lauri Merikivi nimitettiin hänen seuraajakseen kolmivuotisella sopimuksella. Merikivi oli edelliset kaudet valmentanut JYPin A-nuoria.

Logot

Vuonna 2014 JYPin silloinen toimitusjohtaja, Kari Tyni, kertoi nykyisen logon olevan arvokas osa JYPin brändiä. Hänen mukaansa tunnus yhdistettiin ja yhdistetään edelleen vahvasti Keski-Suomeen. JYPin värit ovat samat kuin Keski-Suomen maakuntaviirissä, mutta logossa valkoinen on korvattu harmaalla.

Nykypäivä

JYP on pelannut kahtena kautena peräkkäin mitaleille ja kaudelle 2010–11 JYP valmistautui myös yhtenä ennakkosuosikeista. JYPissä tapahtui paljon muutoksia kevään 2009 mestaruuden jälkeen. Joukkueen kantavina voimina toimineet ja Jypissä tasoaan nostaneet pelaajat Ville Mäntymaa ja Jarkko Immonen siirtyivät ulkomaille. Mäntymaalle löytyi korvaaja omista junioreista: Sami Vatanen näytti jo ensimmäisellä liigakaudellaan olevan SM-liigan puolustaja. Jarkko Immosen korvaaja olikin vaikeampi löytää. JYP aloitti kauden 2009–10 vaisusti ja joukkueen johto etsi hyökkäyspäähän vahvistusta. Korvaajia löytyikin kauden edetessä, JYP otti joukkueeseensa muualla vaille pelipaikkaa jääneet Steve Kariyan, Jussi Makkosen ja Antti Pihlströmin. Tämä aiheutti sen, että JYP joutui kierrättämään pelaajia ja niinpä esimerkiksi pitkäaikainen JYP-ikoni Antti Virtanen istui välillä katsomossa vailla peliaikaa. Myös edellisellä kaudella huipulle nousseet Miika Lahti ja Harri Pesonen joutuivat ottamaan vauhtia mestiksen D-teamista. Yhteistyö mestisjoukkueen kanssa tarjoaa kuitenkin mahdollisuuden kaikille pelaajille saada kokemusta todellisista otteluista jos varsinaisessa joukkueessa ei jostain syystä peliaikaa saa.
Jyväskylässä hyödynnetään myös kaupungin runsasta koulutustarjontaa. Pelaajia yritetään kannustaa kouluttautumaan ja näin valmistamaan itseään peliuran jälkeiseen elämään.
Pitkäaikainen JYPin näkyvin hahmo Sinuhe Wallinheimo lopetti uransa keväällä 2010 joukkueen juhliessa pronssimitaleita. JYP hankki joukkueeseen Tuokkolan aisapariksi Joni Myllykosken joka on aloittanut vahvasti. Pekka Tuokkola toimii edelleen ykkösvahtina.
Jypissä pelaa runsaasti omia kasvatteja, mutta myös rahakkaita sopimuksia muualta tulleiden pelaajien kanssa on tehty. JYP ei ole enää pikkujoukkue, vaikka hallin yleisökapasiteetti onkin sarjan pienin. JYP tekee runsaasti yhteistyötä eri tahojen kanssa, uusimpana yhteistyösopimus NHL-seura Boston Bruinsin kanssa.
JYPin liikevaihto on kasvanut runsaasti 2000-luvun puolenvälin jälkeen. Budjetin on arvioitu olevan noin 7,7 miljoonaa euroa. Kaudella 2008–09 JYP tuotti tappiota 72 000 euroa mestaruudesta huolimatta. JYPin toiminta onkin mahdollista runsaan yhteistyön ansiosta. Pelaajabudjeteista joukkueet eivät tarkkaan kerro, mutta JYPillä sen on arvioitu olevan hieman yli 2 miljoonaa euroa.
Kaudelle 2010–11 JYP lähti noin 6,2 miljoonan euron budjetilla mikä on SM-liigan 5. suurin.
21. syyskuuta 2011 alkoivat spekulaatiot päävalmentaja Risto Dufvan sopimuksen purkamisesta. Vuoteen 2014 asti ollut sopimus purettiin erimielisyyksien vuoksi. Myöhemmin JYP tiedotti tehneensä sopimuksen entisen kakkosvalmentajan Jyrki Aho kanssa, joka jo hoiti päävalmentajan pestiä virkaa tekevänä. Kakkosvalmentajaksi palkattiin joukkueen A-nuorien valmentaja Marko Virtanen. Apuvalmentajana toiminut Virtanen aloitti päävalmentajana kauden 2012–13 jälkeen ja hänen sopimuksensa kesti aluksi vuoteen 2015 asti. Myöhemmin sopimusta jatkettiin.