google/wiki40b huggingface dataset:
Arabian kieli

Asema

Arabiaa puhuu äidinkielenään maailmassa yli 300 miljoonaa ihmistä. Arabimaiden lisäksi se on enemmistökieli Afrikan Tšadissa sekä vähemmistökieli esimerkiksi Afganistanissa, Israelissa, Iranissa ja Nigeriassa. Lisäksi yli miljardi muslimia islamilaisen maailman alueella opettelee arabian vieraana kielenä tai toisena kielenään. Arabiasta tuli vuonna 1974 Yhdistyneiden kansakuntien kuudes virallinen kieli.
Suomessa oli tilastokeskuksen mukaan vuoden 2016 lopussa 21 783 henkilöä, joiden äidinkieleksi oli rekisteröity arabia. Näin ollen arabia on nykyisin Suomen kolmanneksi puhutuin vieras kieli. Viisi vuotta aikaisemmin arabian puhujia oli Suomessa 11 252.

Historia

Arabia kuuluu afroaasialaisen kielikunnan seemiläisiin kieliin yhdessä esimerkiksi heprean kanssa. Vanhin säilynyt arabiankielinen kirjoitus on 300-luvulta jaa. peräisin oleva kaiverrus Syyrian aavikolta. Arabit alkoivat kirjoittaa rikasta suullista perinnettään järjestelmällisesti ylös kuitenkin vasta 800-luvulla. Arabiasta tuli islamin leviämisen myötä pyhä kieli ja Koraanin arabiasta kauniin arabian malli myös muille kuin arabeille.
Arabien ekspansion seurauksena arabian kieli levisi laajalle alueelle Pohjois-Afrikkaan ja Lähi-itään ja syrjäytti entiset valtakielet kuten aramean, koptin kielen ja kreikan. Espanja ja Persia säilyttivät omat kielensä arabivallasta huolimatta, mutta näissäkin maissa kieli sai arabiasta lainoja etenkin hallinnon ja tieteen sanastoonsa. Arabiasta tuli myös koko islamilaisen maailman tieteen kieli. Arabian tieteellisen sanaston loivat 800-luvulta alkaen ennen muuta kristityt kreikantaitoiset kielenkääntäjät. Nykyarabian katsotaan syntyneen 1800-luvulla.

Sanojen muodostus

Arabian sanat muodostetaan seemiläisille kielille tyypillisesti yleisimmin kolmesta juurikonsonantista, jotka määrittävät sanan yleisemmän merkityksen, sekä vokaaleista koostuvasta osasta, joka antaa sanalle kieliopillisen merkityksen. Esimerkiksi sanajuuri k-t-b yhdistettynä vokaaleihin i-ā tuottaa sanan kitāb, 'kirja', ja sama sanajuuri yhdistettynä vokaaleihin ā-i tuottaa sanan kātib, 'kirjoittaja' eli 'kirjuri'.

Kielioppi

Arabian verbit taipuvat säännöllisesti. Aikamuotoja on kaksi: perfekti ja imperfekti. Perfekti muodostetaan jälkiliitteillä, ja sillä ilmaistaan mennyttä aikaa. Imperfekti muodostetaan etuliitteillä, ja sillä ilmaistaan nykyhetkeä tai tulevaisuutta. Muita verbimuotoja ovat käskytavat, aktiivin ja passiivin partisiipit sekä verbisubstantiivi. Verbit taipuvat kolmessa persoonassa, kolmessa luvussa (yksikkö, kaksikko ja monikko) ja kahdessa suvussa. Klassisessa arabiassa ensimmäisen persoonan sukua tai kaksikkoa ei ole, ja nykymurteista kaksikko on kadonnut. Klassisessa arabiassa on myös passiivimuotoja.
Klassisessa arabiassa substantiivien sijamuotoja ovat nominatiivi, genetiivi ja akkusatiivi. Nykymurteissa substantiiveja ei enää taivuteta sijamuodoissa. Pronominit esiintyvät sekä jälkiliitteinä että itsenäisesti.
Naisjärjestöjen Keskusliitto

Naisjärjestöjen Keskusliitto (entinen Suomen Naisten Kansallisliitto) on vuonna 1911 perustettu naisjärjestöjen kattojärjestö ja yhteistyöfoorumi. Siihen kuuluu 58 suomalaista naisjärjestöä, joissa on yhteensä yli 400 000 jäsentä. Liiton toimintaa rahoittavat opetus- ja kulttuuriministeriö, yksityiset säätiöt ja rahastot sekä jäsenjärjestöt. Naisjärjestöjen Keskusliitto perustettiin alun perin International Council of Womenin Suomen osastoksi, ja kansainvälinen yhteistyö on ollut olennainen osa sen toimintaa.
Liiton tehtävänä on naisten oikeuksien ja aseman, sukupuolten välisen tasa-arvon ja tyttöjen ja naisten ihmisoikeuksien edistäminen yhdessä jäsenjärjestöjen kanssa. Keskeisimpiä ajankohtaisia haasteita ovat perhevapaakustannusten jakaminen, työn ja perheen yhteensovittaminen, naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäiseminen sekä tasa-arvoinen päätöksenteko ja julkinen hallinto.
Liiton tavoite on edistää ihmisoikeuksien toteutumista ja tasa-arvoa. Se pyrkii saamaan entistä enemmän naisia päätöksentekijöiksi ja antamaan naisille mahdollisuuden osallistumiseen ja omiin valintoihin elämäntilanteensa mukaan. Liitto koordinoi ja tukee jäsenjärjestöjensä toimintaa ja huoltaa jatkuvasti kasvavaa naisjärjestöjen verkostoa. Liitto on puoluepoliittisesti sitoutumaton ja kaksikielinen.
Liiton puheenjohtaja on kansanedustaja Eva Biaudet, ja pääsihteerinä toimii Terhi Heinilä.
Saarenjärvi

Veden laatu

Saarenjärven vedenlaatu on ennen järven yläpuolella tyydyttävä ja alapuolella osin tyydyttävä ja osin välttävä. Vesi on sameaa maaperänsaven takia ja vesistöä kuormittaa etenkin maatalous. Ravinnepitoisuuksien vuoksi Saarenjärvi luokitellaan reheväksi tai lievästi reheväksi järveksi. Järven pohja on tiivistä savimaista liejua.
Saarenjärven pintaa säännöstellään Hamarikosken padolla. Kiskonjokea on perattu ja syvennetty Saarenjärvelle saakka vuonna 1845. Järven pintaa laskettiin 77 senttimetriä 1940-luvulla ja samalla luusuan ja Hamarikosken väliä perattiin yhteensä 440 metriä. Latokartanon mylly lopetti toimintansa 1962, minkä jälkeen Kiskonjoen virtausta vapautettiin ja järven pinta laski 30–50 senttimetriä lisää. Vuosien 2011–2012 välillä Saarenjärven luusuaan rakennettiin pohjapato, jolla on tarkoitus nostaa järven vesimäärää kuivempina aikoina.

Eläimistö

Saarenjärvi on rehevöitymisensä vuoksi se arvokas lintuvesistö. Alueen valtalajeja ovat sinisorsa, telkkä ja haapana. Yleisiä lajeja ovat muun muassa lapasorsa, punasotka, tukkasotka, tavi, silkkiuikku ja nokikana. Saaren järven kalastoon kuuluvat ainakin ahven, särki, hauki, made, sorva, lahna, ruutana ja suutari. Järveen on myös istutettu nieriää ja rapuja. Nisäkkäistä ainakin saukko elää Saarenjärven ympäristössä.
Peltoauto

Peltoauto on tiealueen ulkopuolella ajamiseen hankittu auto. Peltoautona toimii yleensä katsastamaton ja rekisteröimätön, mutta ajokuntoinen auto. Peltoautoilla saa ajaa vain tiealueen ulkopuolella sekä muulta liikenteeltä suljetuilla teillä.
Yleisesti peltoautot ovat monen maaseudulla asuvan nuoren ensimmäinen autohankinta, joilla nuoret voivat oppia ajamaan, korjaamaan ja samalla tutustuvat auton tekniikkaan ja käytökseen. Peltoautoilla myös usein ajetaan "rallia" suljetuilla radoilla ja jääradoilla. Peltoautoista on kehittynyt myös Jokamiehenluokka.
Turun Steiner-koulu

Turun Steiner-koulu on steinerkoulu, joka toimii Turussa osoitteessa Mestarinkatu 2, 20810 Turku. 
Rehtoreina toimivat Marja Kaislavirta (luokat 0–7) ja Marjo Lahti (luokat 8–13). Koulutuksen järjestäjänä toimii luokkien 0–9 osalta Turun seudun steinerkouluyhdistys ry ja luokkien 10–13 osalta Lahden Rudolf Steiner -koulun kannatusyhdistys ry.
Steve Chiasson

Jääkiekkoura

Ennen NHL-uraansa Steve Chiasson pelasi kolme kautta juniorikiekkoa Kanadan Ontario Hockey Leaguessa Guelph Stormin joukkueessa. Detroit Red Wings varasi hänet vuoden 1985 varaustilaisuuden kolmannella kierroksella, varausnumerolla 50. Kolmen OHL-kauden jälkeen Chiasson siirtyi pelaamaan suoraan Detroit Red Wingsin NHL-joukkueeseen kaudelle 1986–1987. Vuodenvaihteessa hänet myös valittiin edustamaan Kanadaa alle 20-vuotiaiden MM-turnaukseen.
Kauden 1987–1988 Chiasson vietti puoliksi NHL:ssa ja puoliksi AHL:n Adirondack Red Wingsin farmijoukkueessa. Nämä pelit olivat uran ainoat AHL:ssa. Kaudesta 1988–1989 eteenpäin Chiasson pelasi kuusi täyttä kautta Detroitissa ja toimi viimeisellä kaudellaan myös joukkueen varakapteenina.
Kauden 1994 jälkeen Detroit kauppasi Chiassonin Calgaryyn vaihdossa maalivahti Mike Vernoniin. Calgaryssa hän pelasi kaksi ja puoli kautta ennen kuin hänet kaupattiin kesken kauden 1996–1997 edelleen Hartfordiin. Kaupassa Hartford sai Chiassonin lisäksi ehdollisen varausvuoron ja luovutti puolestaan Calgaryyn vuoden 1997 2. kierroksen vuoronsa, vuoden 1998 3. kierroksen vuoronsa sekä pelaajat Glen Featherstonen ja Hnat Domenichellin. Hartfordissa Chiasson ehti pelaamaan vain kyseisen kauden loppuun sillä seuraavaksi kaudeksi organisaatio muutti Hartfordista Pohjois-Carolinan Raleighiin.
Carolinassa Chiasson pelasi täyden kauden 1997–1998, mutta seuraavan kauden pilasivat loukkantumiset. Viimeiseksi jääneen kauden 1998–1999 runkosarjassa hän pelasi vain 28 ottelua, mutta palasi kevään pudotuspeleihin.

Onnettomuus

Toukokuun kolmantena 1999 Carolinan pudottua pudotuspeleistä heti ensimmäisellä kierroksella Boston Bruinsia vastaan Chiasson lähti joukkuetoverinsa Gary Robertsin luota kauden päätösjuhlista kohti kotiaan. Joukkuetoveri Kevin Dineenin kertoman mukaan Chiasson kieltäytyi kyydistä tai tilaamasta taksia sen sijaan, että olisi itse ajanut. Kotimatkalla hän suistui tieltä ja kuoli onnettomuudessa saamiinsa vammoihin sinkouduttuaan ulos autostaan. Onnettomuustutkinnassa selvisi, että Chiassonin veren alkoholimäärä oli 2,7 promillea eli yli kolminkertainen osavaltiossa sallittuun 0,8 promilleen nähden. Hän oli myös ajanut huomattavaa ylinopeutta eikä ollut käyttänyt turvavyötä.
Krasnogorskoje

Krasnogorskoje (ven. Красного́рское, vuoteen 1938 saakka Svjatogorje, Святого́рье; udmurtiksi Красногорск, Krasnogorsk) on kylä ja maalaiskunta Udmurtiassa Venäjällä. Se sijaitsee Tšeptsan sivujoen Ubytin varrella 59 kilometriä Glazovista etelään. Kylä on Krasnogorskojen piirin keskus. Asukkaita on 4 600 henkeä (vuonna 2002).
Kylä on perustettu vuonna 1837. Sen asukkaat ovat etupäässä venäläisiä, udmurtteja ja tataareja.
Krasnogorskojesta on maantieyhteys Glazoviin ja Igran kautta Iževskiin. Siellä toimii maatalousyritys, puunjalostusteollisuutta, konepaja ja leipomo. Kylässä on keskikoulu, taidekoulu, lasten luomistyön keskus, kaksi kirjastoa, kotiseutumuseo ja piirisairaala. Nähtävyyksiin kuuluu vuonna 1838 valmistunut Pokrovan kirkko.
Liereäsara

Ulkonäkö ja koko

Varsi on pysty, täyteläinen, karhea, alaosastaan liereä, yläosastaan tylpän kolmisärmäinen. Löyhästi mätästävä 20-60 cm korkea. Tyvitupet ovat harmaanruskeat tai mustanruskeat, heikosti kiiltävät ja ehjät. Lehdet ovat ruodittomia, tupellisia ja hieman vartta lyhyempiä. Lehtilapa on 2–4 mm leveä ja harmaanvihreä.
Kukinto on monitähkäinen, 20-40 mm pitkä, tiheähkö, liereä ja haaromaton. Siinä on 5–10 sukkulamaista, perätöntä taikka joskus alimmat ovat lyhytperäisiä. Emi- ja hedekukat ovat samoissa tähkissä eli se on yhtäläistähkäinen, tähkien kärjessä ovat kolmiheteiset hedekukat, tyvellä kaksiluottiset emikukat. Tähkäsuomut ovat 2–3 mm pitkiä, vaaleanruskeita tai punaruskeita ja kalvolaitaisia. Pullakot ovat 2–3 mm pitkiä, kiiltävänruskeita ja selkäpuolen tyviosassa on kaksi paksua suonta. Suuota on pitkä ja hammaslaitainen. Kukkii kesä-heinäkuussa.

Elinympäristö

Liereäsara kasvaa keski- ja runsasravinteisilla märillä soilla  luhtarannoilla, metsäjärvien sekä lampien rannoilla.

Levinneisyys

Liereäsara on tavallinen laji pohjoisella pallonpuoliskolla. Sitä tavataan suuressa osassa Pohjoismaissa, sen lisäksi sitä tavataan, Baltiassa, Keski-Euroopassa, Alpeilla, Karpaateilla ja osassa Siperiaa. Joitain esiintymiä on lisäksi muun muassa Norjassa, Islannissa, Kaukasuksella, Venäjän Kaukoidässä, Alaskassa ja Kanadassa. Suomessa yleinen miltei koko maassa. Melko harvinainen Kaakkois-Suomessa ja Pohjois-Lapissa.
Vilma Espín

Vilma Espín Guillois (7. huhtikuuta 1930 – 18. kesäkuuta 2007) oli tunnettu kuubalainen naisasianainen, vallankumouksellinen ja Kuuban presidentin Raúl Castron vaimo vuodesta 1959. Hän perusti Kuuban naisten liiton vuonna 1960 ja toimi sen puheenjohtajana kuolemaansa saakka.
Vilma Espín syntyi Santiago de Cubassa varakkaaseen perheeseen. Hänen isänsä toimi lakimiehenä Bacardi-yhtiössä. Espín oli ensimmäisiä naisia Kuubassa, joka kouluttautui insinööriksi. Hän jatko-opiskeli vuonna 1955 Yhdysvalloissa MIT:ssä.
Palattuaan Kuubaan 1956 Vilma Espín tutustui Frank Paísiin, joka johti Fulgencio Batistan hallitusta vastustavaa liikettä llanolla (’tasangoilla’, eli kaupungeissa). Espín auttoi järjestämään aseellisia välikohtauksia samaan aikaan, kun Fidel Castron johtamat 26. heinäkuuta -liikkeen sissit tekivät maihinnousun Granmalla. Espín liittyi pian Sierra Maestran kapinallisiin ja tutustui Raúl Castroon, jonka rinnalla hän taisteli käyttäen sissinimeä "Deborah". Hän toimi myös sissien tulkkina kansainväliselle lehdistölle, sillä hän puhui englantia sujuvasti.
Toukokuussa 1959, neljä kuukautta vallankumouksen voiton jälkeen, Vilma Espín meni naimisiin Raúl Castron kanssa Havannassa. Vuonna 1965 hänet nimitettiin Kuuban kommunistisen puolueen keskuskomitean jäseneksi. Häntä pidettiin vuosia Kuuban epävirallisena "ensimmäisenä naisena", koska Fidel Castro oli eronnut ja koska hänen roolinsa vallankumouksessa ja naisasialiikkeessä myös Kuuban rajojen ulkopuolella oli niin näkyvä ja pitkäkestoinen. Méxicossa kansainvälisen naisten vuoden konferenssissa 1975 Espín totesi: "Naiset ovat osa kansaa, ja ellemme politisoidu, emme voi muuttaa mitään."
Uppo-Outo ja Kumiankat

Ilkka Muurman

Laulaja-lauluntekijä Ilkka Muurman (s.18. helmikuuta 1956 Hamina) on Uppo-Outo ja Kumiankat –yhtyeen perustajajäsen. Hänellä on oma Uppo-outoja tarinoita -pakinapalsta kotkalaisen Kymen Sanomien kulttuurisivuilla. Muurman valmistui lastentarhanopettajaksi vuonna 1981.
Vartija (lehti)

Vartija on aatteellisiin ja taloudellisiin organisaatioihin sitoutumaton mielipidelehti. Lehti ilmestyy 6 kertaa vuodessa. Lehden tunnus oli pitkään Ihminen, uskonto, yhteiskunta. Tunnuslausetta muutettiin vuoden 2011 alusta muotoon Ihminen – usko – kulttuuri. Vuodesta 2017 lehti on ilmestynyt ainoastaan e-lehtenä, sillä sitä julkaisevan yhdistyksen voimavarat eivät ole riittäneet paperilehden julkaisuun.
Vartijan alkuperäinen ohjelmanjulistus kuului, että se on "kirkollinen lehti, yleistajuisesti esittävä niitä kysymyksiä, jotka koskevat kirkkoa, sen sisällistä elämää ja sen suhdetta valtiollisiin sekä yhteiskunnallisiin oloihin". Tuolloin se myös selvästi ilmaisi, että "kaikki muut puolueet ovat kirkolle enemmän tai vähemmän vastenmielisiä paitsi ”vanhain” johtama kansallinen puolue". Nykyisen ohjelman mukaan siinä kirjoittavat asiantuntijat teologiasta, uskontotieteestä, filosofiasta, psykologiasta, maailmankuvista, kulttuurista ja yhteiskunnasta. Kirjoitusten pääpaino on ollut teologiassa, mutta näkyvästi ovat olleet esillä myös filosofia, uskontotiede sekä ihmis- ja yhteiskuntatieteet. Vartijan yhteiskunnallinen painoarvo on ollut merkittävä erityisesti 1960-luvulla, jolloin se oli yksi nuorisoradikalismin äänitorvista. 
Vartijalla on kaksi päätoimittajaa: Matti Myllykoski (1998–) ja Mikko Ketola. Lehdellä on toimitusneuvosto. Lehteä julkaisee Vartijan kannatusyhdistys ry. 
Vartija on perustettu 1888.
Bringing Out the Dead

Bringing Out the Dead on vuonna 1999 kuvattu draamaelokuva, joka perustuu Joe Connellyn romaaniin. Elokuvan pääosia näyttelevät Nicolas Cage, John Goodman, Ving Rhames, Tom Sizemore, Patricia Arquette ja Marc Anthony. Elokuvan on ohjannut Martin Scorsese. Elokuva ei menestynyt taloudellisesti saamastaan hyvästä kritiikistä huolimatta.

Elokuva kertoo Frank Piercen (Nicolas Cage), loppuunpalaneen ensihoitajan elämästä 1990-luvun Manhattanissa. Frank on Manhattanissa asuva ensihoitaja, joka työskentelee yövuorossa kahden miehen ambulanssitiimissä. Usein työhönsä väsynyt ja masentunut Frank näkee haamujen kävelevän kaupungin kaduilla, erityisesti nuoren naisen haamun, jota hän ei onnistunut pelastamaan kuusi kuukautta aikaisemmin. Hänet määrätään työvuoroon, joka päivä eri henkilön kanssa: Larryn (John Goodman), Marcusin (Ving Rhames) ja Tomin (Tom Sizemore). Työskennellessään heidän kanssaan, hän ystävystyy sydänkohtauksen saaneen potilaan tyttären Maryn (Patricia Arquette) kanssa, joka on entinen narkomaani. Työvuorojensa välissä Frank taistelee uutta Manhattanin kaduille saapunutta huumetta vastaan ja yrittäen kukistaa myös omat sisäiset demoninsa.
Musta Maija

Erikoissääntöjä

Kortteja seuraavalle pelaajalle eteen lyönyt voi lyödä lisää kortteja täydennettyään kädessään olevaa korttipakkaa mikäli seuraava pelaaja ei ole estänyt sitä lyömällä kämmentä saamiensa korttien päälle.
Jira (ohjelmisto)

Yleistä tehtävienhallinnasta

Yksittäisten tehtävien hallinta on avain projektien onnistumiseen: tehtävänhallinnan avulla huolehditaan, että osatehtävät tulevat suoritetuksi ja kokonaisuus valmistuu.
Tehtävänhallintaa käytetään myös silloin, kun työtehtävät ovat irrallisia – kirjaamalla työt tehtävänhallintaan varmistetaan, etteivät ne unohdu. Tehtävienhallintaohjelmiston avulla suuretkin tehtävämäärät pysyvät järjestyksessä. Tehtävien suorittamisesta ja ongelmille löytyneistä ratkaisuista jää talteen tieto, joka löytyy helposti, kun samanlainen tilanne toistuu.

Ominaisuudet

JIRA-tehtävienhallintatyökalua käytetään paitsi projektien hallintaan myös erilaisten työmääräysten, virheiden ja tukipyyntöjen raportointiin.

Lisenssi

JIRA on kaupallinen ohjelmistotuote, joka voidaan hankkia joko omalle serverille asennettuna tai pilvipalveluna. Hinnoittelu perustuu maksimikäyttäjämäärään. Atlassian tarjoaa JIRAa ilmaiseksi muun muassa tietyt ehdot täyttäville avoimen lähdekoodin projekteille ja hyväntekeväisyysorganisaatioille. Asiakkaat saavat halutessaan pääsyn JIRAn lähdekoodiin.
Beringinmeri

Beringinmeri on Tyynenmeren pohjoisimman osan muodostava merialue. Muusta Tyynestämerestä Beringinmeren rajaavat Alaskan niemimaa ja Aleuttien saaristo. Pohjoisessa Beringinmeren erottaa Pohjoisesta jäämerestä 90 kilometriä leveä Beringinsalmi, jonka löysi vuonna 1648 tutkimusmatkailija Semjon Dežnjov. Tanskalaissyntyinen Vitus Bering tutki aluetta sata vuotta myöhemmin, ja meri nimettiin hänen mukaansa.

Eläimistö

Beringinmeri on ravinteikas ja siellä esiintyy paljon merieläimiä ja merilintuja. Valtaosa maailman silmälasihaahkoista elää Beringinmerellä.
Simolan talo (Tampere)

Simolan talo sijaitsee Tampereen länsiosassa Kaarilan kaupunginosassa Ranta-Kaarilan alueella lähellä Pyhäjärven rantaa. Talo on Hyhkyn historiallisen kylän Simolan kantatalon vanha päärakennus. Vuodesta 1540 tunnettu tila on ollut jo sarkajaon aikaan samalla, maisemallisesti merkittävällä paikalla Pyhäjärveen pistävän niemen kummulla, pohjoiseen viettävän viljelymaiseman rajalla. Hyhkyn kylätontista ei ole muita talouskeskuksia jäljella ja ympäristö on muuttunut voimakkaasti uudisrakentamisen myöta. Kyseinen päärakennus on rakennettu rakennusmestari Arvid Männistön suunnitelmien mukaan vuonna 1937. Rakennus on hirsirunkoinen, satulakattoinen ja katettu poltetulla savitiilella. Ulkoasultaan rakennuksessa on havaittavissa 1900-luvun alun klassisoivia piirteitä, kuten symmetrisesti jäsennellyt julkisivut, frontonit kummallakin sivulla ja lunetti-ikkunat päädyissa. Myös nurkissa olevat kissanpenkit ja nurkkien pilasteriaiheet antavat vaikutelman tyyliarkkitehtuurista.

Historia

Pirkkalan pitäjän Keijärven neljännekseen ja Harjun jakokuntaan kuuluvan Hyhkyn kylän Simola on yksi kylän kantatiloista, ja se mainitaan yhtenä kylän seitsemästä verotilasta jo vuoden 1483 maakirjoissa . Alueelta ei tunneta muinaisjäännöksiä, mutta Pyhäjärven Saunasaaressa kylän eteläpuolella on ollut lapinraunio. Lähin kivikautinen asuinpaikka taas on Pispalan uittotunnelin luona, noin kilometrin päässä Simolasta. Simola oli Pirkkalan postitalona vuosin 1658–1690 ja kestikievarina Uotilan ja Mattilan kanssa 1724–1740. Isojaon kartoituksen aikaan 1767 kylässä oli 6 taloa, joista kaksi samalla numerolla. Kylä paloi kokonaan 1770, minkä jälkeen tiivis kylä hajaantui. Simolan ja Karvolan talot jäivät kylänmäelle vierekkäin. Karvola purettiin 1980-luvulla Pispan palvelukeskuksen tieltä, joten Simolan päärakennuksen ja yhden talousrakennuksen käsittävä tilakeskus sijaitsee ainoana isojakoa edeltäneellä paikallaan entisen ryhmäkylän luoteistontilla. Nykyinen omenatarha ja sen pohjoispuoli sekä pihapiiriin pohjoispuoli ovat olleet niitty- ja viljelymaata jo isojaon aikaan, ja muut tilat sijaitsivat joko Simolan itä- tai eteläpuolella. Simolantie noudattelee edelleen isojaon aikaista kylätien linjaa. Puutarha on ollut nykyisellä paikalla jo viimeistään 1930-luvun puolivälissä. Vielä 1950-luvulla Hyhkyn maisema koostui maatiloista ja rantahuviloista sekä Reinolan puutarhan kasvihuoneista, jotka olivat Simolankadun eteläpuolella. Omenapuutarhassa on mm. naapuritilalla kehiteltyä omenalajiketta "Reinolan herkku".
Alue kaavoitettiin ja rakennettiin suureksi osaksi 1960-luvulta alkaen. Simolan yksikerroksinen ja aumakattoinen entinen päärakennus sijaitsi samalla paikalla kuin nykyinenkin. Pihapiiri on ollut neljältä sivulta rajattu vielä 1960-luvulla, jonka puolivälissä tilalla lopetettiin maanviljely ja karjanhoito. Länsisivulla omenatarhan rajalla on ollut erikoisen muotoinen asuinrakennus ja vajan edustalla maakellari. Tien toisella puolella oli vilja-aitta. Viimeksi on pihan pohjoislaidalta purettu suuri hirsinavetta.
Gentlemen’s Quarterly

Gentlemen’s Quarterly eli GQ on kansainvälinen kuukausittain ilmestyvä miestenlehti, joka käsittelee muun muassa miesten muotia, kulttuuria, seksiä ja urheilua. Lehti on suunnattu pääosin hyvin toimeentuleville miehille. Sen levikki oli vuoden 2003 lopussa 788 851.
Gentlemen’s Quarterly ilmeistyi ensimmäisen kerran vuonna 1933 Esquiren muotikatsauksena, jolloin se ilmestyi neljä kertaa vuodessa. Kuukausittaiseksi julkaisuksi se muuttui 1970-luvulla. 1983 lehdestä kehkeytyi Esquiren kilpailija päätoimittaja Art Cooperin monipuolistettua lehden linjaa.
2009 GQ-lehden syyskuun numeroa ei toimitettu Venäjälle; numero jäi toimittamatta myös Suomeen. Venäjän osalta syyksi epäiltiin sitä, että lehdessä oli kriittinen ”Vladimir Putin’s Dark Rise to Power”-artikkeli. Freelance-toimittaja Scott Andersonin tekemä juttu käsittelee muun muassa virallisen linjan vastaisia näkemyksiä vuoden 1999 kerrostaloräjäytyksistä, joiden taustapiruksi on epäilty maan turvallisuuspalvelua. Julkisuuteen vuoti GQ:ta julkaisevan Conde Nastin edustajan Jerry S. Birenzin sähköpostimuistio, jonka mukaan lehden numeroa ei jaella Venäjällä. Muistion mukaan juttua ei myöskään julkaista internetissä eikä näytetä Venäjän viranomaisille, journalisteille tai mainostajille.
Suomen osalta jakelematta jättämisen syyksi arveltiin lähinnä sitä, että numeroita ei riittänyt maahan, mihin saattoi vaikuttaa syyskuun numeron kansikuvahenkilö Michael Jacksonin herättämä suuri kiinnostus keskeisemmillä markkinoilla. Virallista selitystä ei kuitenkaan saatu.
Henry Schoolcraft

Henry Rowe Schoolcraft (28. maaliskuuta 1793 – 10. joulukuuta 1864) oli yhdysvaltalainen maantieteilijä, geologi ja kansatieteilijä, joka tunnetaan varhaisista Pohjois-Amerikan alkuperäisasukkaita koskevista tutkimuksistaan sekä Mississippi-joen lähteen löytämisestä. Hänen vaimonsa oli puoliksi ojibway, puoliksi irlantilainen, ja pariskunnan muistiin merkitsemä perimätieto toimi pohjana Henry Wadsworth Longfellowin eeppiselle Hiawatha-runoelmalle.
Schoolcraft syntyi ja kävi koulunsa lähellä Albanya New Yorkin osavaltiossa. Hän opiskeli geologiaa ja mineralogiaa, ja työskenteli sukunsa tavoin lasitehtaissa. 25-vuotiaana hän lähti länteen, tutki Missourin luonnonvaroja ja kirjoitti mahdollisuuksista perustaa alueelle lyijykaivoksia.
Vuonna 1822 hän ryhtyi intiaanivirkailijaksi ja tutustui tulevaan vaimoonsa, joka oli irlantilaisen turkiskauppiaan ja ojibway-intiaanin tytär. Hän opiskeli ojibwaytten kielen ja tutustui heidän perinteisiinsä.
Tuamotunkoira

Ulkomuoto

Tuamotunkoira oli pitkäkarvainen alkukantainen koira. Se oli väriltään valkoinen.

Luonne ja käyttäytyminen

Rotu pyydysti kalaa suoraan merestä.

Alkuperä

Tuamotunkoira oli kotoisin Tuamotun saaristosta ja oli mahdollisesti sukua uudenseelanninkoiralle. 1700-luvulla se luokiteltiin omaksi rodukseen.