Liitonarkki

Liitonarkki (vuoden 1992 Kirkkoraamatussa liitonarkku) on Raamatun Vanhassa testamentissa kuvattu juutalaisten pyhä arkku, jossa kerrottiin säilytettävän Mooseksen Jumalalta saamia laintauluja, mannaa erämaavaelluksen ajalta sekä Aaronin sauvaa.

Rakentaminen

Liitonarkku rakennettiin Raamatun mukaan Siinainvuorella, ja se oli merkkinä liitosta, jonka Jumala teki Israelin kanssa lain taulujen antamisen yhteydessä. Liitonarkun rakentamisesta on tarkka kuvaus 2. Mooseksen kirjan 25. luvussa. Arkku oli Raamatun mukaan tehty akasiapuusta ja kullattu sekä ulkoa että sisältä.
Sen mitat olivat 2½ kyynärää pituus, 1½ leveys ja 1½ korkeus (noin 131×79×79 cm). Siinä oli neljä kultarengasta pitkittäissivuilla (kaksi kummallakin puolen) niin, että niiden läpi saatettiin laittaa kullatut akaasiapuiset korennot, jolla arkkua saatettiin kantaa. Arkussa oli kultainen kansi, kapporet (suomeksi "armonistuin"), jonka päällä oli kaksi kerubia, jotka suojasivat arkkua siivillään. Ilmestysmajassa ja myöhemmin Jerusalemin temppelissä arkku sijoitettiin esiripun, parokhet, taakse.

Arkin vaiheet

Ennen Salomonin temppelin rakentamista liitonarkkua säilytettiin Raamatun mukaan ilmestysmajassa. Kun israelilaiset olivat saapuneet Kanaanin maahan, ilmestys­maja ja liiton­arkku sijoitettiin Siloon, jossa se pysyi tuomari Eelin aikaan saakka. Silloin erään israelilaisten ja filistealaisten välisen sodan aikana kansa pyysi, että arkku tuotaisiin taistelu­paikalle Eben-Eseriin. Filistealaiset kuitenkin ryöstivät sen ja veivät sen Asodiin, jossa he pitivät sitä hallussaan seitsemän kuu­kautta. Kun heitä tänä aikana kohtasi joukko onnettomuuksia, päättivät he palauttaa sen israeli­laisille. Israelilaiset sijoittivat arkun nyt Kirjat-Jearimiin. Daavidin aikana se tuotiin Siioniin. Kun Salomo myöhemmin rakennutti Jerusalemin temppelin, liiton­arkku sijoitettiin temppelin kaikkein pyhimpään.

Merkitys

Raamatussa liitonarkun asema on merkittävä. Sillä oli keskeinen paikka Salomon temppelissä Jerusalemissa, ja se liittyi israelilaisten menestykseen naapurikansoja vastaan. Se oli merkittävä erityisesti juudealaisille ja se mainitaankin ainoastaan juudealaisessa J-lähteessä.

Arkku Jahven patsaan kantoalustana

Joidenkin historiantutkijoiden mukaan liitonarkku on saattanut alun perin olla pääjumala Jahven patsaan kantoalusta, jolla jumala otettiin mukaan esimerkiksi sotaretkille. Käsitys arkusta lakitaulujen säilytyspaikkana olisi näin saattanut syntyä vasta patsaan tuhoutumisen jälkeen vuonna 586 eaa. Tuhoa seuranneessa uskonnollisessa uudistuksessa jumalkuvien teko kiellettiin ankarasti, joten myös liitonarkulle annettiin uusi merkitys. Siihen asti suurimmissa temppeleissä oli ollut tapana säilyttää jumalankuvia, ja liitonarkun kaltaisia jumalten kantoalustoja tunnetaan etenkin muinaisesta Egyptistä.
Patsaan ja kantoalustan olemassaoloon on katsottu löytyvän viittauksia Vanhasta testamentista. Muun muassa Jumalan kasvojen eteen kokoontuminen ja se että Jumala puhuu israelilaisille on tulkittu kirjaimellisesti Jahven patsaaksi.

Teorioita arkun kohtalosta

Liitonarkun olemassaolosta ei ole löytynyt todisteita. Monet tutkijat uskovat, että liitonarkku katosi babylonialaisten valloittaessa Jerusalemin vuonna 586 eaa. ja se olisi mahdollisesti tällöin viety Mesopotamiaan. Esran kirjassa on luetteloitu babylonialaisten sotasaalis, mutta siinä ei mainita liitonarkkua.
Osa tutkijoista taas uskoo, että Jerusalemiin Salomonin pojan Rehabeamin hallituskautena hyökänneet egyptiläiset varastivat arkun. Teoriaa tukee Raamatun kuvaus, jossa kerrotaan egyptiläisten ryöstäneen Jerusalemin temppelistä kaiken. Liitonarkkua ei kuitenkaan mainita erikseen.
Joidenkin arvelujen mukaan liitonarkku olisi nykyään Etiopian Aksumissa, jossa paikalliset väittävät sen olevan erään kirkon sivurakennuksessa. Teoriaa on kehitellyt etenkin brittiläinen toimittaja Graham Hancock. Etiopialaisessa tarukokoelmassa Gebra Nagastissa kerrotaan, että liitonarkku olisi tuotu Etiopiaan 900-luvulla eaa. Historiantutkimuksen kannalta Gebra Nagast ei ole kuitenkaan luotettava tiedonlähde. Asiaa ei voida myöskään varmistaa, sillä arkkua vartioi munkki, joka ainoana saa nähdä sen.
Arkku on ollut joidenkin elokuvien aiheena, joista tunnetuin lienee Steven Spielbergin ohjaama Kadonneen aarteen metsästäjät.