Kuvataiteiden museo (Budapest)

Historia

Kuvataiteiden museo päätettiin perustaa Unkarin parlamentin 1000-vuotisjuhlaistunnossa vuonna 1896. Sen kokoelmiin liitettiin useita monissa erillisissä instituutiossa sijainneita taidekokoelmia. Arkkitehdit Albert Schickedanz ja Fülöp Herzog saivat tehtäväkseen suunnitella uuden museorakennuksen. Sen avajaisseremonia, joihin osallistui myös Frans Joosef I, pidettiin 1. joulukuuta 1906, ja virallisesti museo avattiin 5. joulukuuta. Monia merkittäivä esineitä varastettiin museosta toisen maailmansodan aikana, mutta suurin osa esineistä saatiin takaisin vuoteen 1947 mennessä. Rakennuksen korjaustöiden jälkeen museo avattiin uudelleen vuonna 1949.
Kuvataiteiden museon kokoelmat laajentuivat hiljalleen perustamisen jälkeen, ja osa sen kokoelmista siirrettiin vuonna 1957 perustettuun Unkarin kansallisgalleriaan, joka keskittyi unkarilaiseen taiteeseen. Kuvataiteiden museosta tuli enemmän maailmanlaajuista taidetta käsittelevä.

Kokoelmat

Kuvataiteiden museon muinaisen Egyptin taidetta käsittelevässä kokoelmassa on lähes 4 000 esinettä, ja se on yksi Keski-Euroopan laajimmista taidemuseoista. Kokoelma on kerättyä unkarilaisten kaivauksilta Egyptin keskiosista 1900-luvun alun, Nubian vuoden 1964 ja Theban vuoden 1983 kaivauksilta. Antiikin kokoelmassa on yli 5 000 esinettä kreikkalaisilta, roomalaisilta ja etruskeilta. Kokoelmaan kuuluu muun muassa marmoripatsaita, tekstiilejä ja keramiikkaa.
Vanhan taiteen kokoelmassa on noin 3 000 maalausta monilta merkittäviltä taiteilijoita. Italialaisten maalareiden tauluja on vanhoilta mestareilta Giottolta ja Ducciolta sekä renessanssitaiteilijoilta Rafaelilta, Giorgionelta, Tizianilta, Tintorettolta ja Paolo Veroneselta. Alankomaalaista taiteilijoista edustettuna ovat muun muassa Pieter Brueghel vanhempi, Antoon van Dyck, Jacob Jordaens ja Frans Hals. Espanjalaisen taiteen osasto on yksi Euroopan suurimpia, ja siihen kuuluu El Grecon, Diego Velázquezin ja Francisco de Goyan tauluja. Saksalaista ja itävaltalaisista taiteilijoista löytyy teoksia Hans Holbein vanhemmalta, Albrecht Dürerilta ja Franz Anton Maulbertschilta. Ranskalaisia maalauksia ei ole aivan yhtä paljon edustettuna kuin muita, mutta niiden joukossa on Nicolas Poussinin ja Claude Lorrainin teoksia. Brittimaalareista museossa on Joshua Reynoldsin ja John Constablen teoksia.
Veistoskokoelmassa on noin 600 veistosta 1800-lukua edeltävältä ajalta. Merkittävimpiä ovat Leonardo da Vincin ratsastajapatsas ja Andrea del Verrocchion surujen mies. Kokoelmissa on myös piirrosten ja vedosten osasto, jossa on lähes 10 000 piirrosta ja 100 000 vedosta. Ne eivät ole säännöllisesti esillä paperin valonherkkyyden takia.
1800-luvun jälkeisen taiteen kokoelmassa on noin tuhat teosta, maalauksia ja veistoksia. Ranskalaisen taiten osiossa on maalauksia romantiikasta postimpressionismiin ja taiteilijoista on esillä Eugène Delacroix, Jean-Baptiste-Camille Corot, Gustave Courbet, Édouard Manet, Claude Monet, Paul Cézanne ja Paul Gauguin. Veistoksia on esimerkiksi Auguste Rodinilta ja Aristide Maillolilta. Itävaltalaista Biedermeieria edustavat Ferdinand Georg Waldmüller, Friedrich von Amerling ja Josef Danhauser. Saksalaista taidetta 1800-luvun puolivälin jälkeen edustavat Wilhelm Leibl, Franz von Lenbach ja Adolph von Menzel sekä symbolismia Arnold Böcklin, Franz Stuck ja Fernand Khnopff. 1900-luvun ensimmäisen puoliskon taidetta on esillä muun muassa Oskar Kokoschkalta, Max Slevogtilta, Maurice Utrillolta, Gino Severinilta ja Marc Chagallilta. Vuosisadan jälkipuoliskolta museon kokoelmissa on Josef Albersin, Victor Vasarelyn, Anthony Caron ja Magdalena Abakanowiczn teoksia.