Tervakoski

Historia

Tervakosken historia alkaa jo keskiajalta. Sijaitsihan paikka Alasjärvestä Kernaalanjärveen laskevan joen kosken kohdalla. Nämä olivat oleelliset tekijät määrittelemään eteläisen Janakkalan kehitystä. Koski oli hyvä myllynpaikka ja sellainen paikalla on ollut jo ikimuistoisista ajoista alkaen. Parhaimmillaan koskessa jauhoi viljaa alueen talonpojille kolmekin myllyä. Myllyt olivat maatalousyhteiskunnalle ratkaisevia toimintokeskuksia ja niiden omistusoikeudet olivat usein suurtenkin kiistojen aiheita. Näin Tervakoski on ollut hämäläinen teollisuuskeskus jo viitisensataa vuotta. Vuonna 1780 rakensivat Gabriel Brunow  ja ratsumestari Karl Gustaf Uggla kosken rannalle kaksiraamisen sahan hyödyntämään alueen metsävaroja.  
Tervakosken muodostivat kosken rantatilat Hovilan ratsutila ja Talolan eli Alimyllyn rälssitila, jotka olivat myllyjen ansiosta alueen kantatiloja. Samasta syystä niistä tuli myös säätyläistiloja ja sen jälkeen ns. parempien ihmisten asuminen Tervakoskella on sävyttänyt kylän elämää aina nykyisyyteen saakka. Talola kuului varhaisimpina aikoina Melkkolan kylään. Tämän tilan ja siihen kuuluvat kaksi myllyä myi Turun tuomiokapitulin jäsen, kaniikki Erik Jaakonpoika, vuonna 1490 Maunu Laurinpoika Grisefotille. Grisefot luovutti vuonna 1501 Talolan tuomiokirkolle. Vuonna 1542 tila, joka olisi kirkon tila, joutui Kustaa Vaasan reformin yhteydessä valtiolle.
Kuten yleensä, joutui Talola läänityksen kohteeksi. Aluksi se oli läänitettynä kamarikirjuri Hans Thomassonille ja sen jälkeen lakitieteiden tohtori Anders Olofssonille. Jonkin aikaa tila oli läänitettynä myös Pontus de la Gardiella, joka joutui sukulaissuhteeseen itse kuninkaaseen Juhana III:een naituaan tämän ja Kaarina Hannuntyttären avioliiton ulkopuolella syntyneen vanhimman tyttären Sofian. Nuorempia sisaruksia olivat Julius ja Lucretia. Juhana oli erityisen kiintynyt nuorimpaan tyttäreensä Lucretiaan ja lahjoitti mm. Talolan hänelle vuonna 1577. Lucretia kuoli kuitenkin nuorena vuonna 1585. Tämän jälkeen tila siirtyi Brita de la Gardielle, joka oli Pontus de la Gardien ja Sofia Gyllenhjelmin tytär.  Hovilan ratsutilan omistivat 1500-luvulla Antti Olavinpoika ja Cecilia Luukkantytär, jolta Janakkalan kappalaisen Jaakko Teckaleniuksen leski Kaarina osti sen vuonna 1665. Vuonna 1683 tilan osti Kaarinalta 400 taalarilla everstiluutnantti Arvid Reinhold Brunow. Tila meni perintönä ensiksi Jakob Göran Brunowille, jolta se siirtyi Adam Reinhold Brunowille ja tältä puolestaan Gabriel Brunowille. 22. helmikuuta 1783 Gabriel Brunow myi Hovilan tilan Hämeenlinnan pormestari Gottlieb Johnille ja lääninkamreeri Johan Nordenswanille. Tämä Hovilan kauppa oli alkuna Tervakosken kartanon synnylle. 5. lokakuuta 1797 tehdyllä kauppakirjalla Hovila, mylly ja sahalaitos siirtyivät Nordenswanin omistukseen. 9. joulukuuta 1799 Johan Nordenswan osti myös Talolan rälssitilan, jonka omistajana tällöin oli everstiluutnantti Knut von Troil. Näin olivat Tervakosken molemmat suuret tilat yhden ja saman omistajan hallussa. Tervakosken kartano oli syntynyt. Johan Nordenswanin nuorin poika Gustaf Georg Nordenswan osti vuonna 1800 puolet Punganmaan uudistilasta Antti Erkinpoika Punkalta. Toisen puolen tilasta hän sai haltuunsa ostamalla sen vuonna 1806 Juho Jaakonpojalta.

Uusi elämä

Tervakosken kylätaajaman kohtalo oli vaakalaudalla 1980-luvulla kun saneeraukset koettelivat kannattamatonta tehdasta. Kyläyhteisön elämään uutta piristysruisketta merkitsi moottoritien valmistumien 1990-luvun puolivälissä Helsingistä Hämeenlinnaan. Vajaan tunnin ajomatka on houkutellut varsinkin lapsiperheitä muuttamaan omakotitaloihin Tervakoskelle, jossa kunnan palveluista löytyvät niin päiväkodit, kirjastot, terveyskeskukset kuin koulutkin aina lukioon saakka. SEO- Ja ABC-huoltoasemilta saa normaalipolttoaineiden lisäksi myös pienelle taajamalle tärkeää polttoöljyä. Tervakoski Oy:n aikanaan rakentamat palvelut, kuten uimahalli, ovat siirtyneet kunnan omistukseen ja näin kylätaajaman palvelurakenne on suhteellisen hyvä.

Puuhamaa

Tervakosken tunnetuin kohde lienee lapsille tarkoitettu Puuhamaa. Parhaimmillaan kesäpäivinä siellä on noin 45 000 kävijää. Puuhamaa työllistää kesäisin nuoria työntekijöitä. Puuhamaan omistaa espanjalainen Aspro Ocio S.A., jolle Puuharyhmä Oyj myi Puuhamaan vuonna 2007.