Isisin historia

Tausta

Isisin historia alkoi vuonna 1999, kun nuori jordanialainen jihadisti Abu Mus’ab al-Zarqawi matkusti Kandahariin, Afganistaniin tapaamaan al-Qaidan johtajia. Zarqawi halusi lietsoa vallankumousta Irakin ja Syyrian alueella ja tarvitsi tarkoitukseensa rahaa ja kannattajia. Sunnimuslimi Zarqawi inhosi erityisesti shiioja. Osama bin Laden ja muut al-Qaidan johtajat eivät kutsuneet Zarqawia jäsenekseen tämän äärimmäisten näkemysten vuoksi, mutta he aloittivat silti yhteistyön.

Irakin al-Qaida

Talibanin kaaduttua Afganistanissa 2001 Zarqawi pakeni ryhmänsä kanssa Irakiin ja ryhtyi rakentamaan sinne salaista verkostoaan. Zarqawin ryhmä nimeltä ”Yksijumalaisuus ja jihad” alkoi tehdä iskuja maata miehittäneitä yhdysvaltalaisjoukkoja sekä shiioja vastaan. Ryhmä hyväksyttiin al-Qaidaan vuonna 2004, ja näin siitä tuli Irakin al-Qaida. Järjestö hyökkäili Yhdysvaltain johtaman liittouman joukkoja ja irakilaisia siviilejä vastaan räjähtein, itsemurhapommituksin ja panttivankien mestaamisin. He pyrkivät painostamaan ulkomaalaisia joukkoja ja yrityksiä lähtemään Irakista, saamaan irakilaisia lopettamaan Yhdysvaltojen ja Irakin hallituksen tukemisen, sekä houkuttelemaan lisää jäseniä.

Islamilaisen valtion julistaminen

Zarqawi halusi kiihkeästi perustaa islamilaisen kalifaatin, mutta al-Qaidan johto toppuutteli häntä ja kehotti Zarqawia hakemaan ensin kansan tuen ja välttämään liiallisia väkivaltaisuuksia. Zarqawi oli juuri aikeissa julistaa islamilaisen valtion, kun Yhdysvallat surmasi hänet 7. kesäkuuta 2006. Irakin al-Qaida julisti islamilaisen valtion lopulta 15. lokakuuta 2006 ja toteutti näin johtajansa viimeisen toiveen. Nimelliseksi johtajakseen he nimittivät Abu Omar al-Baghdadin, joka oli siihen asti ollut jopa jihadisteille tuntematon. Järjestön todellinen johtaja oli kuitenkin Irakin al-Qaidaa Zarqawin kuoleman jälkeen johtanut Abu Ayyub al-Masri.
Uuden Islamilaisen valtion suhde al-Qaidaan oli aluksi epäselvä, eikä se maininnut emojärjestöään julkisuudessa. Järjestö ilmoitti, että Irakin al-Qaidaa ei enää ollut, vaan se oli osa Islamilaista valtiota. Koska Islamilaisen valtion julistukseen ei ollut kysytty lupaa al-Qaidalta, sen johtajat olivat vihaisia ja pitivät julistusta ennenaikaisena. Al-Qaidan johto ja muut jihadistit olivat myös huolissaan siitä, että Islamilaisella valtiolla ei ollut kansan tukea tai laillista valtaa hallitsemillaan alueilla. Julkisesti al-Qaida kuitenkin tuki Islamilaisen valtion perustamista.
Islamilainen valtio otti käyttöön oman lipun tammikuussa 2007. Se on profeetta Muhammadin musta lippu, jossa on muslimien uskontunnustus ja profeetan sinetti.
Masri osoittautui huonoksi johtajaksi. Hän uskoi maailmanloppuun ja siihen, että Islamilainen valtio olisi ollut todellinen valtio. Islamilainen valtio aiheutti myös siviileihin ja muihin kapinallisiin kohdistuneella väkivaltaisella toiminnallaan arvostelua muiden jihadistien keskuudessa. Järjestö julkaisi maaliskuussa 2007 periaatteet, joita kaikkien Islamilaisen valtion alamaisten on noudatettava. 19 kohdan luettelo kielsi muun muassa kaiken maallisen, määräsi juutalaiset ja kristityt maksamaan suojeluveroa sekä julisti shiiat vääräuskoisiksi. Rangaistukset olivat hyvin ankaria. Samalla järjestö pyrki hoitamaan oikean valtion velvollisuuksia alueellaan, vaikka sillä ei ollutkaan hallussaan kaupunkeja.
Islamilainen valtio menetti kaikki hallitsemansa alueet vuoteen 2010 mennessä. Huhtikuussa Yhdysvallat surmasi järjestön kaksi ylintä johtajaa ja seuraavien kuukausien aikana surmasi tai vangitsi yli 30 lisää. Järjestö valitsi uudeksi johtajakseen Abu Bakr al-Baghdadin. Abu Bakr vakiinnutti aluksi asemansa järjestön johdossa ja alkoi sen jälkeen elvyttää romahtaneen Islamilaisen valtion toimintaa. Järjestö loi strategian, johon kuului esimerkiksi jihadistien yhdistäminen saman ohjelman alle, hallittujen alueiden ihmisten elinolojen parantaminen, sekä mediastrategia.

Laajentuminen Syyriaan ja nimeksi Isis

Järjestö alkoi toimia myös Syyriassa. Siellä se ajautui riitoihin paikallisen haaransa, al-Nusra-kapinallisryhmän kanssa. Huhtikuussa 2013 järjestö otti nimekseen Irakin ja Levantin islamilainen valtio (ISIS) ja ilmoitti al-Nusran olevan osa sitä. Al-Nusra vannoi kuitenkin uskollisuutta al-Qaidalle, joka alkoi vaatia Islamilaista valtiota vetäytymään Syyriasta. Helmikuussa 2014 al-Qaida katkaisi julkisesti suhteensa Islamilaiseen valtioon.
Vuoden 2014 alkupuolella Isis vakiinnutti otteensa Itä-Syyriasta ja oli hankkinut jo valtavan sotakassan valloittamistaan öljykentistä, veroista ja sotasaaliista. Al-Nusran taistelijat ja ulkomaalaiset taistelijat liittyivät siihen tuhansittain. Syyrian hallitsija Bašar al-Assad oli jättänyt Isisin rauhaan, sillä se uhkasi Assadin omia vastustajia. Myöskään kansainvälinen yhteisö ei puuttunut vielä vuosina 2012–2014 Isisin kasvuun, mikä edesauttoi sen laajenemista ja vahvistumista. Esimerkiksi Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja Mika Aaltolan mukaan Barack Obaman haluttomuus puuttua Syyriaan tuki Isisin nousua.

Kalifaatin julistus

Kesäkuussa 2014 Isis valloitti Mosulin kaupungin ilman suurta vastarintaa ja dominoi näin Mosulista Syyrian Aleppoon ulottuvaa aluetta. Kesäkuun lopulla järjestö julisti islamilaisen kalifaatin, jonka kalifi oli järjestön johtaja, kalifi Ibrahim al-Baghdadi.

Aluevalloitukset

Isis hallitsi kesällä 2014 noin 40 000 neliökilometrin eli noin Belgian kokoista aluetta Irakissa ja Syyriassa. Isisin hallitsemalla alueella asuu arviolta 8 miljoonaa henkilöä.
Isis laajensi aluettaan Syyriassa merkittävästi vuonna 2013, ja valvoi vuoden 2014 puolivälissä suurta osaa Syyrian kapinallisalueista. Irakissa Isis on maahyökkäysten lisäksi tehnyt monia pommi-iskuja šiioja vastaan. Muutamasta sadasta koostuva ryhmä on kasvanut vuosien varrella melko nopeasti ja on kouluttanut monia ulkomaalaisia taistelijoiksi. Eri arvioiden mukaan Isisillä olisi ainakin 5 000 ja ehkä jopa kymmeniä tuhansia taistelijoita. Vuoden 2014 Irakin kriisissä Isis pyrki kesäkuun alussa valtaamaan Bagdadin ja saamaan Irakin valtansa alle.

Taistelut kurdien kanssa

Syyskuusta 2014 lähtien Syyrian pohjoisosassa oli käynnissä Kobanên taistelu, jossa Isis piiritti ja yritti vallata Syyrian Kurdistanissa sijaitsevaa Kobanên kaupunkia. Kaupungin strateginen merkitys Isisille oli kuitenkin kyseenalainen. Neljän kuukauden taistelujen päätteeksi kurditaistelijat pakottivat Isisin vetäytymään tammikuussa. Taisteluilla oli tärkeä symbolinen merkitys kurdeille, sillä se yhdisti hajanaiset kurdiryhmät. Syrian Observatory for Human Rights -järjestö arvioi, että jopa kaksituhatta Isis-taistelijaa kaatui Kobanêssa. Samaan aikaan kun länsimaiden huomio keskittyi Kobanêen lähellä NATO-maa Turkin rajaa, Isisin joukot valtasivat lähes kokonaisuudessa Irakin Anbarin maakunnan ja etenivät Abu Ghraibiin, joka on piirikunta ja kaupunki Bagdadin maakunnan länsiosassa.
15. marraskuuta 2014 Irakin hallituksen joukot valtasivat takaisin Baijin kaupungin 250 kilometriä Bagdadin pohjoispuolella, murtaen Isisin kuukausia jatkuneen saarron öljyjalostamon ympäriltä.
Joulukuun 2014 lopulla Irakin kurdien peshmerga-taistelijat valtasivat Isisiltä osan strategisesti merkittävää Sinjarin kaupunkia. Tammikuun lopussa Irak ilmoitti vapauttaneensa Diyalan maakunnan Isisin hallinnasta. Syyrian hallituksen joukot valtasivat Isisiltä Deir al-Zorin maakunnan alueita ja kurdijoukot valtasivat Isisiltä alueita Koillis-Syyrian Hasakassa Irakin rajan läheisyydessä.

Isisin alue laajimmillaan

Helmikuun alussa 2015 Yhdysvaltain johtama kansainvälinen liittouma oli onnistunut pysäyttämään Isisin laajenemisen. Järjestö on joutunut perääntymään osassa valtaamiaan alueita. Yhdysvaltain tietojen mukaan taisteluissa on surmattu elokuusta 2014 tammikuuhun 2015 mennessä yhteensä noin 6 000 Isisin jihadistia ja jopa puolet Isisin ylimmistä komentajista on kuollut.
Isis ilmoitti soluttaneensa Eurooppaan 4000 taistelijaa tammikuussa 2015.
Isis eteni huhtikuussa 2015 lähelle Damaskosta, ja taisteli Jarmukin pakolasileirissä palestiinalaisten kanssa.
17. toukokuuta 2015 ISIS valtasi Irakin Anbarinin maakunnan pääkaupungin Ramadin.
22. toukokuuta järjestö oli ottanut haltuunsa Syyriassa Palmyran kaupungin. Isisin pelättiin tuhoavan alueen arkeologisen kohteen, kuten se oli tehnyt muinaismuistoille Irakissa. Se sai haltuunsa myös viimeisen Irakin–Syyrian rajanylityspaikan Tunefissa.
Yli sata ihmistä kuoli, kun Isisin joukot hyökkäsivät 1. heinäkuuta 2015 useita sotilaallisia tarkastusasemia ja poliisikohteita vastaan Egyptin Siinailla. Isisin egyptiläinen haara Siinain provinssi on ilmoittanut olevansa vastuussa iskuista. Yli 60 islamistikapinallista kuoli Egyptin armeijan ilmaiskuissa ja maaoperaatioissa Pohjois-Siinailla 5. heinäkuuta 2015.
Libyan kansainvälisesti tunnustettu hallitus pyysi elokuussa 2015 arabimaita tekemään ilmaiskuja Isisiä vastaan Sirten rannikkokaupungissa. Yhdysvallat, Ranska, Saksa, Britannia, Italia ja Espanja tuomitsivat lausunnossaan Isisin teot Sirtessä, niiden tietojen mukaan Isis on tulittanut tiuhaan asuttuja alueita sekä terrorisoinut väestöä summittaisella väkivallalla.

Isis tappiolle Syyriassa ja Irakissa

Yhdysvallat ilmoitti surmanneensa 18. elokuuta 2015 ilmaiskussa Irakissa Isisin kakkoskomentajan Fadhil Ahmad al-Hayalin, joka tunnettiin myös nimellä Hajji Mutazz.
Samassa kuussa maa ilmoitti onnistuneista ilmaiskuista järjestön asevarikoihin.
Venäjän syyskuussa 2015 aloittamat ilmaiskut kohdistuivat myös Isisiin. Toisaalta ne hyödyttivät järjestöä, kun ne kohdistuivat enimmäkseen muihin kapinallisiin. 
Marraskuussa 2015 kurdit valtasivat Isisiltä Yhdysvaltain ilmatuen turvin Sinjarin, jolloin Isisin huoltotie Mosulin ja Raqqan välillä katkesi.Isis menetti joulukuun lopussa Ramadin kaupungin Irakissa. Isis alensi Raqqassa olevien taistelijoidena palkkoja puolella. Syyrian hallitus käänsi sotatoimensa helmikuussa enemmän Isisiä vastaan, minkä järjestö kosti pommi-iskuin.
Isis kosti kärsimänsä tappiot pommi-iskuin myös Irakin ja Syyrian ulkopuolella. Isis teki vuosina 2015-2016 iskut Pariisissa, Ankarassa ja Brysselissä. 
Venäjän ilmaiskujen avulla Syyrian armeija valtasi Palmyran takaisin Isisiltä 25. maaliskuuta 2016. Amerikkalaiset surmasivat Isisin kakkosmiehen. Isis menetti huhtikuussa 2015 merkittävän huoltoreittinsä Turkkiin.
Huhtikuussa 2016 Isisin oli sotilasvoima alimmillaan kahteen vuoteen. Järjestöllä oli kasvavia rahoitusvaikeuksia, ja monetkaan arabinuoret eivät uskoneet Isisin voittavan.
Toukokuun puolivälissä 2016 Isis valvoi enää puolta niistä alueista, jotka oli aiemmin vallannut irakissa. Mutta Isis oli saanut jalansijaa hajanaisessa, sisällissodan repimässä Libyassa.
Kesäkuun alussa 2016 Syyrian armeija, kurdit ja muut kapinalliset olivat etenemässä kohti Isisin pääkaupunki Raqqaa. Isis oli joutunut tappiolle, mutta se oli yhä taistelukykyinen.  Isis oli saarrettu Fallujassa, joka oli ollut merkittävä sunnikapinakaupunki vuodesta 2003.
Isisin odotettiin puolustavan kiivaasti Mosulia ja Fallujaa. Syyrian armeija vangitsi 4. kesäkuuta 
"Puskutraktorin", jättimäisen Isisin teloittajan.
Isisin toiseksi nimekkäin henkilö, päätiedottaja Abu Muhammed al-Adnani surmattiin Aleppossa Syyriassa elokuun lopussa 2016. Hänen surmaamisestaan ilmoittivat olevansa vastuussa sekä Yhdysvallat että Venäjä.
Syyrian kapinalliasrmeija FSA:n joukot valtasivat 15. lokakuuta Turkin tuella Dabiqin pikkukaupungin. Isis sanoo kaupunkia tiedotuksessaan viimeisen taistelun käymispaikaksi Muhammedin ennustuksen mukaisesti.

Kalifaatin luhistuminen

Isis menetti lokakuussa 2017 Hamam al - Alilin. Irakin joukot valtasivat 3. marraskuuta al Qaimin kaupungin, joka on lähellä Syyrian rajaa. Syyrian maan armeija valtasi samaan aikaan Deir Ezzorin.
Niinpä marraskuun alussa Isisillä oli enää vain muutamia kaupunkeja lähinnä Eufratin varrella.

Palmyran taistelu

Isis hyökkäsi 9. joulukuuta Palmyraan ja valtasi kaupungista suuren osan.