Pyhälahti (Konnevesi)

Historiaa

Tiettävästi ensimmäisenä vakituisena asukkaana Kolarinsaaren rantamaisemiin saapui Pekka Niilonpoika Kolarinen v. 1554. Niin muodostui Kolarin tila. Lisää erämaan asuttajia saapui Savosta, ehkä myös Hämeen suunnalta 1500-luvun lopulla ja 1600-luvun alkuvuosilla. Siten alueelle muodostui kolme tilaa: Kolari, Toikkala ja Pyhälahti. Näiden tilojen elinvoima vaihteli asujaimiston, vaurauden ja silloisten ankarien sääolojen mukaan. Isojaossa 1700-luvun lopulla kylä kasvoi yli 10 tilan kyläksi. Vuosisadat ja -kymmenet ovat vierineet ja kylällä oli paljon elämää. Tiestö kehittyi, tiloja viljeltiin, kauppaa käytiin lukuisissa kyläkaupoissa ja kouluja oli useita.

Pyhälahden palveluita

Pyhälahdella sijaitsee ainutlaatuinen navettaan rakennettu Navettakino, jossa on 50-paikkainen nouseva katsomo. 
Pyhälahden rannalla sijaitsee myös vanha Pyhälahden kansakoulu, joka valmistui syksyllä 1946. Kulttuurihistoriallisesti arvokkas hirsirakennus on toiminut myöhemmin mm. Särkisalon kyläyhdistyksen kokoontumistilana, retkeilykeskuksena sekä taiteilija Eeva-Liisa Mölsän ateljeena. Nykyään retkeilykeskus toimii elävänä museona mökki- ja retkimatkailijoiden kiintopisteenä. 
Pyhälahden vierasvenesatamasta löytyy vesipiste porakaivosta sekä jäitä kalastajille. Sataman aallonmurtajan kupeessa sijaitsee myös Pyhälahden uimaranta pukukoppeineen. Pyhälahden vierasvenesatamasta kulkee melonta- ja veneilyreitti sekä Ylä-Keiteleen natura-alueelle että Neiturin kanavan kautta Suomen uusimpaan Etelä-Konneveden kansallispuistoon.

Pyhälahden luontokohteita

Pyhälahdella on valtakunnallisesti merkittäviä Natura 2000 luontokohteita kuten Pyhäjärven lintuvesi josta virtaa Pyhäjoki Keiteleseen  . Pyhälahden länsipuolella sijaitsee Sorvavuoren luonnonsuojelu alue, joka rajoittuu Sorvajärven rantaan .. Alueella on tavattu mm. karhuja. Pyhälahden itärannalla on Loukkuniemen luonnonsuojelualue. Pyhälahden pohjoispuolella ovat Selkäsaaren , Mertasaaren ja Pyhänsalon Lapinraunion rantojensuojelualueet .
Mainittakoon luontoretkikohteena myös Ahvenisen lampi laavuineen ja luontopolkuineen sekä Loukkuniemen takana kohoava Rokkavuori. Ahvenisenlammen laavu ja Rokkavuori sijaitsevat noin kilometri Pyhälahden pohjukasta. Polku laavulle lähtee Pyhälahden tieltä vanhan linja-autotallin vierestä.  Tulipaikka on hiukan etäämpänä laavusta. Laavulta lähtee polku Rokkavuorelle, josta avautuu upea näköala Loukkuniemen ja Pohjois-Keiteleen järviluonnonsuojelualueelle. Retkeilijöitä kiinnostaa noin 10 km Pyhälahdelta kaakkoon sijaitseva luola Isomäen Pirunkammari .
Pyhälahden tien varrella Pyhäjärven lintuvesi on Natura 2000 -kohde. Se on merkittävä lintujen kevätmuuton aikainen levähdyspaikka ja pesimäalue Konneveden ja Sumiaisten rajalla. Matala järvi on yksi Keski-Suomen parhaimmista lintujärvistä ja osa rantojensuojeluohjelmaa. Pyhäjärvi on kunnostettu, osin peltojen ympäröimä lintujärvi, jonka Pyhälahden puoleisessa rannassa on lintutorni. Tietoa lajistosta löytyy Natura 2000 -kohdekuvauksesta.

Vesireitti Keiteleeltä Konnevedelle

Pyhälahti sijaitsee Ylä-Keiteleen natura-alueen  ja Etelä-Konneveden kansallispuiston välissä. Ylä-Keiteleen Natura-alue muodostaa 3 641 hehtaarin kokoisen Natura 2000 -ohjelmaan kuuluvan suojelualueen.  Suojelualue käsittää noin seitsemän kilometriä mannerrantaa ja useita kookkaita saaria, pieniä saaria sekä luotoja. Rannat ovat vaihtelevia ja maisemallisesti edustavia. Leimallisia ovat rantoja kiertävät rantakalliot sekä lahtien luhdat ja rantaniityt. Alueen pohjoisosassa suojelualueeseen kuuluu useita maisemallisesti ja luonnonarvoiltaan tärkeitä niemenkärkiä. Etelä-Konneveden kansallispuistoon kulkee veneily- ja melontareitti Neiturin kanavan kautta Etelä-Konneveden kansallispuistoon.

Kulttuurimaisema

Pyhälahdella pihapiirit on sijoitettu joko viljelysten keskelle tai peltojen ja metsän rajaukseen. Tilat sijaitsevat vesistön läheisyydessä, matalilla kumpareilla ja selänteillä. Pyhälahdelta on yli 20 km matka sekä Konneveden kirkonkylälle, että Sumiaisten taajamaan. Työmatka- ym. liikenne suuntautuu tasaisesti molempiin suuntiin. Keiteleen rannalla sijaitsee nykyään kaksi Pyhälahden naapurikylää Välimäki ja Särkisalo. Näissä kolmessa kylässä on vakituisia asukkaita noin 270, mutta kesän tullessa runsas loma-asutus jopa kolminkertaistaa määrän .