Anter Yaşa

Anter Yaşa (s. 1992 Diyarbakır, Turkki) on suomalainen kansalaisaktivisti ja bloggaaja, joka on keskittynyt erityisesti sekularismin edistämiseen. Hän on tullut tunnetuksi tuotuaan esille ”lelusalakuljettaja” Rami Adhamin islamistikytkökset ja kansanedustaja Hussein al-Taeen rasistiset Facebook-kirjoitukset. Kurditaustainen Yaşa on koulutukseltaan IT-asiantuntija ja ammatiltaan yrittäjä. 
Yaşalla on puheohjelma Real Talks podcast-sovellus Suplassa. Sen vieraina on ollut useita kansalaisaktivisteja, poliitikkoja, tutkijoita ja maahanmuuttajataustaisia henkilöitä. Hän on myös Suomen sekulaarit maahanmuuttajat ry:n perustajajäsen ja puheenjohtaja.
Turkissa syntynyt Yaşa muutti Suomeen nelivuotiaana poliittisen vainon vuoksi turvapaikkaa hakeneen äitinsä mukana. Yaşalle on myös myönnetty pakolaisen status. Hänen isänsä on kemian professori, joka Yaşan mukaan on ollut vankilassa jo 1990-luvulta lähtien mielipidevankina.

”Lelusalakuljettajan” tapaus ja puoluepoliittiset selkkaukset

Lokakuussa 2016 Yaşa toi julkisuuteen ”Aleppon lelusalakuljettajana” tunnetun suomensyyrialaisen Rami Adhamin jihadistikytkökset. Yaşa toimitti Helsingin Sanomille aineistoa, joka sisälsi muun muassa arabiankielisiä tekstiviestejä sekä kuvakaappauksia Adhamista jihadistijärjestö Islamic Frontin jäsenten kanssa. Helsingin Sanomien julkaiseman jutun jälkeen Adhamin toiminnasta aloitettiin poliisitutkinta ja hän erosi itse SDP:stä.
Yaşa oli kohun alkaessa itse SDP:n jäsen, ja hänen oli tarkoitus asettua ehdolle seuraavan kevään kuntavaaleissa. Yaşa moitti puoluetta, ettei se tuominnut Adhamin toimintaa, ja vaati puoluesihteeri Reijo Paanasen eroa. Tämä johti Yaşan ja puoluejohdon väliseen selkkaukseen, minkä vuoksi kuntavaaliehdokkuus peruttiin ja hän erosi SDP:stä. Puolueen taholta viralliseksi syyksi ilmoitettiin luottamuspula, mutta Helsingin Sanomien saamien tietojen mukaan Yaşa oli myös lähettänyt asiattomina pidettyjä viestejä Paanaselle ja toiminnanjohtaja Hanna Isbomille. Lehden mukaan tapaus vaikutti myös siihen, ettei Paananen enää asettunut ehdolle.
SDP:n jätettyään Yaşa liittyi Vasemmistonuoriin, jossa hän riitaantui useiden jäsenten kanssa ja aiheutti kohun julkistettuaan sisäiseksi tarkoitettua materiaalia. Yaşa siirtyi pian perussuomalaisiin ja oli puolueen ehdokkaana vuoden 2017 kuntavaaleissa, muttei tullut valituksi. Yaşa on sittemmin eronnut Perussuomalaisista ja kertoo syyksi erimielisyydet humanitaarisen maahanmuuton suhteen.

Al-Taee

Vuoden 2019 eduskuntavaalien jälkeisenä päivänä Yaşa julkaisi blogissaan SDP:n vastavalitun kansanedustajan Hussein al-Taeen vuosina 2011–2014 sosiaaliseen mediaan kirjoittamia viestejä, joissa muun muassa solvattiin homoseksuaaleja, juutalaisia ja somaleja. Suomen Tietotoimisto oli kysynyt al-Taeelta viesteistä jo syksyllä 2018, mutta niistä nousi kohu vasta Yaşan nostettua asian esille. The Jerusalem Postille antamassaan haastattelussa Yaşa piti al-Taeeta turvallisuusuhkana tämän venäjä- ja iranmielisten lausuntojen vuoksi.

Muslimitaustaisten seksuaalisten vähemmistöjen oikeuksien puolustaminen

Yaşan mukaan homofobia on erittäin yleistä muslimiyhteisöjen kesken. Helsinki 2019 järjestetyssä Pride marssissa Yaşa puolusti muslimitaustaisten oikeuksia. Yaşa kertoi hastattelussaan poliittisen korrektiuden olevan monesti näiden ongelmien selvittämisen esteenä. Hän neuvoi puhumaan asiasta ilman pelkoa, sillä seksuaalivähemmistöjen oikeuksien puolustamisesta ei tarvitse pelätä leimautuvansa islamofobiseksi tai rasistiksi.

Sekulaarien, kotoutuneiden ja liberaalien maahanmuuttajien edustaminen

Suomen sekulaarit maahanmuuttajat ry:n nimissä Ylen Docventuressissa esiintynyt Yaşa kertoi, että islamismin vaaroista on puhuttava realistisesti, eikä ohittaa ongelmatapauksia pelosta leimautua rasistiksi. Eniten islamismin ongelmista kärsivät ensin liberaalit muslimitaustaiset.

Muuta

Joulukuussa 2018 Yaşa kertoi hakeneensa työpaikkoja tekaistulla suomalaisnimellä ”Antero Kivimäki”. Duunitorin sivulla julkaistussa tekstissä Yaşa kertoi, että suomalaisnimellä hän pääsi välittömästi useisiin eri työhaastatteluihin, ja että osa työnantajista yllättyi, kun haastatteluun saapuikin maahanmuuttajan näköinen henkilö. Toisaalta osa työnantajista ei edes kyseenalaistanut nimeä mitenkään. Yaşan kokemuksen mukaan nimellä oli silti väliä työhaastatteluun pääsemisen kannalta.