google/wiki40b huggingface dataset:
Euro Crack

Historia

Julma-Henrin ja RPK:n yhteistyö alkoi jo vuonna 2010. Kaksikon ensimmäinen yhteinen julkaisu Kutsu EP julkaistiin 9. joulukuuta 2010. EP:tä seurasi seuraavan vuoden helmikuussa julkaistu kaksikon ensimmäinen kokopitkäalbumi ”HENRI”. Se nousi Suomen virallisen albumilistan 23. sijalle ja vietti listalla yhteensä kaksi viikkoa. Albumilta julkaistiin musiikkivideoina kappaleet "Kutsu" ja "Pala". Kumpikin julkaisu julkaistiin Mörssi -levy-yhtiön kautta, ja RPK toimii niillä vain tuottajana.
Euro Crack -projekti lähti käyntiin kuitenkin vasta keväällä 2012, kun kaksikon seuraava julkaisu Euro Crack EP julkaistiin. Se julkaistiin ilmaisladattavana internetissä sekä vinyyliversiona. Albumin kappaleista "E.U.R.O.C.R.A.C.K." ja "Pommi" julkaistiin musiikkivideot. Aikaisempien julkaisujen sijaan RPK toimii EP:llä tuottajan lisäksi räppärinä.
Ensimmäinen Euro Crack -artistinimellä julkaistu julkaisu, H U U M E -niminen pitkäsoitto, julkaistiin 28. kesäkuuta 2013. Albumi nousi parhaimmillaan Suomen virallisen albumilistan seitsemännelle sijalle ja vietti listalla kahdeksan viikkoa. Albumin kappaleista ”S P A C E D O U T”, ”D O U P P I I D O U P P A A”, ”K R Ä K K Ä K R Ä N K K Ä” ja ”O L E N I I N K U O L E T” on julkaistu musiikkivideot. Albumi julkaistiin kaiken kaikkiaan viidessä eri formaatissa: CD:nä, vinyylinä, kasettina, muistitikulla ja digitaalisena versiona. Se julkaistiin Fullsteam Recordsin kautta.
Obsidiaani

Obsidiaani (laavalasi) on laavaa, joka on jähmettynyt niin nopeasti, ettei muodostunut kivilaji ole ehtinyt kiteytyä. Se syntyy kvartsipitoisesta laavasta. Tuloksena on tummanviolettia, tummanvihreää, tummanruskeaa tai aivan mustaa lasia. Sitä käytettiin kivikaudella Etelä-Euroopassa pienikokoisten teräaseiden ja nuolenkärkien valmistukseen. Nykyisin sitä käytetään korukivenä ja kirurgin veitsissä.

Obsidiaanin käyttö iänmäärityksessä

Kun pala obsidiaania murtuu, ilmassa oleva vesi tarttuu murrospintaan ja alkaa siirtyä lasin sisälle diffuusion välityksellä. Tämän seurauksena obsidiaanin pintaan muodostuu vesipitoinen (hydrautunut) kaistale, jonka paksuus riippuu siitä, kuinka kauan murrospinta on altistunut ilman kosteudelle. Ympäristön lämpötila ja obsidiaanin kemia vaikuttavat hydrautumisen nopeuteen.
Geologit Irving Friedman ja Robert Smith esittelivät 1960-luvulla obsidiaanin perustuvan ajoitusmenetelmän, jonka avulla ihmisen työstämille obsidiaanipinnoille voidaan antaa sekä suhteellisia että absoluuttisia ikiä. Obsidiaaniajoitusta käytetään erityisesti arkeologisessa ajanmäärityksessä.
Nummela

Nummela on Vihdin kunnan suurin taajama ja hallinnollinen keskus. Se sijaitsee valtateiden 1, 2 (Porintie) ja 25 väliin jäävässä kolmiossa Luoteis-Uudellamaalla 44 kilometrin päässä Helsingistä. Asukkaita Nummelan taajamassa on noin 13 500 (2017)ja Nummelan postinumeron (03100) alueella hieman yli 15 000. Asukasluku kasvaa jatkuvasti Helsingin läheisyyden ansiosta.
Nummela syntyi Hanko–Hyvinkää-radan varrelle 1800-luvun lopulla ja sai nimensä rautatieasemasta, joka nimettiin läheisen kestikievarin mukaan. Varsinaisesti Nummelan ydinalueet sijaitsevat vanhojen Härköilän ja Ridalin kylien alueilla.
Nummelassa on harrasteilmailukäytössä oleva lentokenttä (EFNU). Nummelaan suunnitellaan ELSA-rataa tai kaupunkirataa, joka kulkisi Espoon keskuksesta Nummelaan ja jatkaisi Lohjalle ja mahdollisesti Saloon nykyisen huonokuntoisen rantaradan oikaisuna.

Rakenne

Nummelan keskustassa ja keskustan tuntumassa on useita asuinkerrostaloja, liiketiloja sekä julkisia tiloja. Rivitalo- ja omakotitaloasuminen keskittyvät keskustan ulkopuolella sijaitseviin asuinalueisiin, kuten Wanhaan Nummelaan, Hiidenrantaan, Enärantaan, Lankilaan ja Huhdanpeltoon. Nummela sijaitsee kahden järven, Hiidenveden ja Enäjärven, välissä, mistä johtuen laajeneminen on ollut lähinnä pitkittäissuuntaista, harjua myötäilevää. Nummelassa on kahdet liikennevalot, muuten liikenne on ratkaistu kiertoliittymin. Asemakaavaltaan Nummela ei ole symmetrinen.
Nummelanharjulla sijaitsee Suomen normaaliperusviiva. 864 metrin mittaista "viivaa" käytetään avuksi karttojen tekemisessä ja etäisyydenmittauslaitteiden kalibroinnissa.

Palvelut

Nummelassa sijaitsee kolme peruskoulua: Nummelan koulu (luokat 1–6), Kuoppanummen koulukeskus (luokat 1–9) ja Nummelanharjun koulu (luokat 7–9). Nummelanharjulla sijaitsee noin 500 oppilaan Vihdin lukio. Länsi-Uudenmaan koulutuskeskuksen osana toimivassa Nummelan ammattikoulussa voi opiskella kulttuuri-, tekniikan-, tai palvelualaa. Muuta opetusta edustavat Innofocus-aikuiskoulutuskeskus, kansalaisopistomuotoinen Hiiden opisto, Länsi-Uudenmaan musiikkiopisto ja kuvataidekoulu.
Nummelassa sijaitsee Vihdin pääkirjasto, seurakuntatalo kappeleineen, Veikko Hellen tori ja uimahalli. Koska Nummela on Vihdin tärkein kasvukeskus, taajamaan on syntynyt kattavat peruspalvelut sekä lisäksi joitakin erityispalveluja. Suuria päivittäistavarakauppoja on kaksi ja pieniä ostoskeskuksia neljä. Lisäksi Nummelassa on useita yksittäisiä erikoisliikkeitä.
Nummela on Vihdin kunnan tärkein hallintokeskus. Nummelassa sijaitsee Vihdin kunnanvirasto ja Vihdin kunnanvaltuusto kokoontuu usein Nummelan lukion tiloissa. Nummelassa sijaitsee myös suurin osa Vihdin kunnan tarjoamista palveluista: nuorisokeskus, päiväkerhot, päiväkoti, perusopetus, kunnan tukema vanhainkoti, terveyskeskus, kuntosali sekä liikuntahallit ja -kentät.
Ransu

Ransu Karvakuono on TV2:n lastenohjelmassa Pikku Kakkosessa esiintyvä koirahahmoinen käsinukke. Rodultaan Ransun sanotaan olevan keskikokoinen videonoutaja. Hahmon äänenä on alusta asti ollut Pertti Nättilä.
Hahmon loi Eevaliisa Holma-Kinnunen vuonna 1977 Sysmän Onkiniemen kylän Musta & Valkea Ratsu -nukketeatterin tarpeisiin. Hän nimesi hahmon aluksi Franciscus Assisilaisen mukaan Fransiscukseksi. Ensiesiintyminen Yleisradion Pikku Kakkosessa oli 4. lokakuuta 1978. Lasten oli hankala ääntää hahmon nimeä, joten nimi muutettiin Ransuksi.
Ransu on kuulunut Pikku Kakkosen vakiohahmoihin vuodesta 1978. Tuolloin ohjelman juontajalle etsittiin paria, ja tekijät päättivät ihmisjuontajan sijasta hankkia nuken. Ohjelmassa on tällä hetkellä käytössä toinen Ransu-nukke ensimmäisen kuluttua käytön seurauksena loppuun.
Paitsi Pikku Kakkosen juontajana, Ransu on esiintynyt myös osana Karvakuonot-kolmikkoa. Myös kaksi muuta karvakuonoa, Riku ja Eno-Elmeri ovat Eevaliisa Holma-Kinnusen luomuksia. Ransu on yksi Pikku Kakkosen tunnetuimpia hahmoja, ja hänestä on vuosikymmenien varrella muodostunut ohjelman symboli. Ransu on esiintynyt satunnaisesti myös Pikku Kakkosen ulkopuolella: hän on muun muassa vieraillut Uutisvuodon kilpailijana sekä haastatellut tasavallan presidenttejä Mauno Koivistoa ja Tarja Halosta. Ransu on uransa aikana haastatellut myös monia muita julkisuuden hahmoja, muun muassa eduskunnan puhemiehiä Kalevi Sorsaa ja Ilkka Suomista. Valtioneuvos Johannes Virolaisen hän tapasi Vironperässä. Lukuisia taiteilijoita, kirjailijoita ja muita julkisuuden henkilöitä on lähes kolmenkymmenen vuoden aikana kuulunut Ransun tuttavapiiriin. 
Ransun sukulaisiksi mainitaan Tosca-äiti, Berhand-setä, Mauri Mosso, Risto Lupus, Aaro ja nuorin veli Pahnanpohjimmainen.
Ransulle on omistettu leikkipuisto Pirkkalassa nukettajansa Pertti Nättilän asuinkunnan mukaan. Vuonna 1998 avatussa Ransupuistossa on akateemikko Kain Tapperin muotoilema pronssiin valettu Ransun näköispatsas. Patsaan toinen versio sijaitsee TV2:n toimipisteen aulassa Tampereen Ristimäessä.
Yleisradio uutisoi syyskuussa 2010, että Ransu alkaa isännöidä lasten kulttuuri- ja toimintakeskusta Ransulaa Pirkkalassa. Ransulaa suunnitellaan Pyhäjärven rannassa sijaitsevaan Juhlatalo Rantaniittyyn, ja keskuksen arvioidaan avattavan vuonna 2012. 
Eräs merkittävimmistä tapauksista Ransun elämässä sattui ohjelmantekomatkalla Berliinissä 1989, kun Berliinin muuri murtui yllättäen kesken matkaa. Tapaus saatiin taltioiduksi osittain videolle ja valokuviin. Ransu kommentoi murtumista myöhemmin Pikku Kakkosessa.
Ransu esiintyy myös pelastustoimintaan liittyvistä videoista ja muusta materiaalista koostuvassa Ransun pelastuskoulussa.
Ransu sai Suomen itsenäisyyden 100. juhlavuotena 2017 kutsun Itsenäisyyspäivän vastaanottoon, eli Linnan juhliin. Se on ensimmäinen koskaan sinne kutsun saanut fiktiivinen hahmo.
Salmus (Lempäälä)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 11,3 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Järven lounaispäässä sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa vierekkäin. Niille tulee tie yhdystieltä 3110.

Luontoarvoja

Järvi sisältyy Lempäälän ja Kangasalan rajalla sijaitsevaan Salmuksen alueeseen, joka on pienjärvien Natura 2000-suojelualue. Alue on suosittu retkeilyalue.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,3 metriä mpy. Siihen on johdettu vain kaksi metsäojaa, joista kaakkoispäähän laskeva tule Helvetinjärvestä. Salmus laskee Iso-Riuttaan, jonka vedet päätyvät lopuksi Roineeseen.

Historiaa

Vuoden 1953 peruskartassa järven nimi oli Salmijärvi, vuoden 1960 kartassa Salmusjärvi ja vuoden 1975 kartassa Salmus.
Chang’e-1

Chang'e-1 (CH-1, kiinaksi 嫦娥一号) on Kiinan ensimmäinen kuuluotain. Chang'e-1 laukaistiin Xichangin avaruuskeskuksesta 24. lokakuuta 2007 kello 12.05 Suomen aikaa. Kantorakettina toimi Pitkä marssi 3A. Luotain asettui onnistuneesti Kuuta kiertävälle radalle 5. marraskuuta 2007 klo 5.37 Suomen aikaa. Missio päättyi suunnitelman mukaan 1. maaliskuuta 2009, jolloin avaruusluotain lennettiin Kuun pintaa päin (1,50 astetta eteläistä leveyttä ja 52,36 astetta itäistä pituutta) .

Kiinan kuuohjelma

Kiinan kansantasavalta on aloittanut kymmenvuotisen Kuu-ohjelman (中国探月), joka huipentuu miehittämättömään näytteidenhakuun Kuusta vuonna 2017. Ohjelmaa johtaa Luan Enjie. Kiinan avaruushallinnon johtaja Sun Laiyan on todennut Kuu-ohjelman olevan oleellinen osa Kiinan avaruussuunnitelmaa.
Ohjelman toteutus alkoi vuoden 2007 jälkipuolella, jolloin Kiina laukaisi ensimmäisen kuuluotaimensa. Ohjelman toinen alus on kuuajoneuvo, joka lähetetään matkaan vuonna 2012. Toinen pehmeästi laskeutuva alus laukaistaan vuonna 2017. Se hakee materiaalinäytteitä Maahan.
Euroopassa ja Yhdysvalloissa on esitetty arvioita, että Kiina aikoisi tehdä miehitettyjä lentoja Kuuhun ja perustaa sinne kuuaseman. Nämä väitteet ovat kuitenkin paljolti länsimaiden tarpeisiin eli mielikuvan luomiseen ESA:ssa ja NASA:ssa, että kyseessä on uusi avaruuskilpa. Tämän mielikuvan toivotaan aikaansaavan ESAn ja NASAn tutkimusohjelmien rahoituksen kasvun vaatiman merkittävän poliittisen tuen syntymisen.

Kiinan ensimmäinen kuuluotain

Luotaimen nimi on Chang'e-1 (CH-1), joka tulee kiinalaisen mytologian kuun jumalattaresta Chang'esta (嫦娥). Aluksen pääsuunnittelija on Ye Peijian. Alus painaa runsaat 2000 kg ja asettui Kuuta 300 kilometrin korkeudella kiertävälle radalle 5. marraskuuta 2007.
Kiinan avaruushallinto myi kuuluotaimen laukaisuun 2000 lippua. Yhden lipun hinta oli 800 renminbiä (80 euroa). Alkuperäisen suunnitelman mukaan lippuja olisi myyty vain Kiinan kansantasavallan kansalaisille, mutta lopulta myös turistit saivat ostaa pääsylippuja.

Jatkomissiot

Kiinan seuraava kuuluotain Chang'e 2 laukaistiin kohti Kuuta 1. lokakuuta 2010.  Se on Kuuta kiertävä luotain, mutta testaa myös pehmeän laskeutumisen tekniikoita.  Vuonna 2013 Kiina laukaisi Chang'e-3 aluksen, joka koostui laskeutujasta ja mukana olevasta ajokista. Vuonna 2017 Kuusta aiotaan hakea näytteitä.
Myöhempiä missioita varten Kiina kehittää Pitkä Marssi 5-kantoraketin
Santiago del Esteron maakunta

Santiago del Esteron maakunta (esp. Provincia de Santiago del Estero) on Argentiinan pohjoisosassa sijaitseva maakunta. Se on pinta-alaltaan 136 351 neliökilometriä ja sen asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä 896 461. Santiago del Esteron naapurimaakuntia ovat pohjoisesta myötäpäivään lueteltuna Salta, Chaco, Santa Fe, Córdoba, Catamarca ja Tucumán. Maakunnan pääkaupunki on noin 256 000 asukkaan Santiago del Estero (2010).
Kaivopuiston kaunis Regina

Juoni

Vanhempansa menettänyt Regina Berg asuu isoäitinsä kanssa Kaivopuistossa pienessä mökissä, jonka lähellä on huvila. Kesän lähestyessä huvilaan odotetaan saapuvan ruhtinatar Kristine Popoff seurueineen. Seurueeseen kuuluu ruhtinattaren serkku, naistenmies luutnantti Engelbert von Leijoncrona, johon raatimies von Heidemanin tytär on rakastunut. 
Kristine Popoff järjestää suuret tanssiaiset, joihin Regina haluaa päästä mukaan. Hän lainaa salaa yhtä ruhtinattaren pukua ja onnistuu pääsemään juhliin. Engelbert iskee silmänsä Reginaan, joka pakenee paikalta, mutta Tuhkimon tavoin pudottaa toisen kenkänsä. Engelbert ei pysty unohtamaan Reginaa eikä tyttökään voi olla ajattelematta nuorta aatelismiestä. Heidän rakkautensa joutuu kuitenkin koetukselle, sillä Krimin sota on syttymäisillään.
Kurjat kuppilat

Kurjat kuppilat (alkuperäiseltä nimeltä Kitchen Nightmares) on yhdysvaltalainen ruoanlaittoon keskittyvä tositelevisio-ohjelma, jonka pääosassa on Gordon Ramsay. Sarja perustuu alkuperäiseen brittiversioon Ramsay's Kitchen Nightmares.
Ohjelmassa huonosti menestyvät ravintolat pyytävät Ramsayn apuun korjaamaan erilaisia ravintolan ongelmia kuten yhteistyön puutetta tai ruoan heikkoa tasoa. Sarjaan kuuluu vahvasti dramatiikka. Sarjan avausjakso esitettiin amerikkalaisella Fox-kanavalla 19. syyskuuta 2007. Sarjaa on tehty seitsemän tuotantokautta, ja vaikka Ramsay ilmoitti lopettavansa ohjelman tekemisen kesäkuussa 2014, hän on silti vihjannut sarjan saattavan saada jatkoa myöhemmin.

Vastaanotto

New York Times -sanomalehden kriitikko Ginia Bellafante kuvaili arvostelussaan Ramsayn opetusmenetelmiä ja korkeita laatuvaatimuksia "kiistatta mukaansatempaaviksi" ja kommentoi lisäksi, että "on kokemus itsessään nähdä Ramsayn työskentelevän ongelmatilanteen rauhallisesti ottavan ylimielisen ravintolan omistajan kanssa". Chicago Tribune -sanomalehden kriitikko Maureen Ryan puolestaan kohdisti kritiikkinsä ohjelman lähettänyttä FOX-kanavaa kohtaan seuraavasti: "Jätä tehtävä Foxille hoidettavaksi, jonka brittiläiset osasivat melko hyvin, niin he pilaavat sen ... Hällä väliä ruoanlaitosta, koska tämä ohjelmaversio näyttää keskittyvän ravintolan omistajien perhedraamoilla leikkimiseen Ramsayn vierailun aikana".

Oikeuskäsittely

Dillon's -ravintolan entinen päätoimitusjohtaja Martin Hyde asetti Gordon Ramsaya kohtaan syytteen ravintolan olosuhteiden lavastamisesta sekä palkattujen näyttelijöiden käytöstä katsojien huijaamiseksi. Oikeuskäsittely meni lopulta välimiesoikeuteen.
Danny DeKeyser

Ura

DeKeyser pelasi ennen ammattilaisuraansa muun muassa Trail Smoke Eatersissä juniorisarja BCHL:ssä (2008–2009), Sioux City Musketeersissa juniorisarja USHL:ssä (2009–2010) ja Western Michigan Broncosissa yliopistosarja CCHA:ssa (2010–2013). Hän oli voittamassa vuonna 2012 CCHA:n mestaruutta ja valittiin kahdesti peräkkäin, 2012 ja 2013, CCHA:n parhaaksi puolustavaksi puolustajaksi.
DeKeyser teki 29. maaliskuuta 2013 varaamattomana vapaana pelaajana kaksivuotisen sopimuksen NHL-seura Detroit Red Wingsin kanssa. Hän teki NHL-debyyttinsä viikkoa myöhemmin, 5. huhtikuuta vierasottelussa Colorado Avalanchea vastaan, ja pelasi kauden 2012–2013 lopulla 11 runkosarja- ja kaksi pudotuspeliottelua. Kausi päättyi hänen osaltaan loukkaantumiseen, peukalon murtumiseen 2. toukokuuta ottelussa Anaheim Ducksia vastaan.
Erkki Siltola

Ura

Siltolan vanhemmat olivat Väinö ja Vieno Siltola. Hän työskenteli kiinnitettynä näyttelijänä Porin Teatterissa 1968–1971, Tampereen Teatterissa 1971–1977 ja Tampereen Työväen Teatterissa 1977–1988. Hän jäi eläkkeelle 1988.
Näyttelijänlaadultaan Siltola oli eritoten vahvojen mieshahmojen tulkitsija: hänen roolejaan olivat muun muassa Akseli Koskela Väinö Linnan tekstiin perustuvassa näytelmässä Täällä Pohjantähden alla, työnjohtaja Turkka Teuvo Pakkalan komediassa Tukkijoella ja väkivahva Janne pohjalaisaiheisessa teoksessa Puukkojunkkarit. Persoonaltaan häilyvämpää, naisasioissaan kompastelevaa ja murheensa viinapulloon hukuttamaan taipuvaista tyyppiä edusti Juhani Niskavuoren rooli.
Siltolan roolitehtäviä olivat niin ikään Neiti Julien Jean ja Kansanvihollisen Stockmann. Lillian Hellmanin draamassa Vartio Reinillä Siltola näytteli insinööri Müllerin roolin.
Lukemattomien tamperelaisten näyttämötaiteilijoiden tapaan Siltola näytteli myös Pyynikin kesäteatterissa. Vuonna 1974 hänellä oli rooli F. E. Sillanpään alkuperäisteokseen pohjaavassa näytelmässä Miehen tie.
Siltola näytteli useissa televisiotuotannoissa ja teatterielokuvissa 1960–1990-luvuilla. Mikko Niskasen jatkosotaelokuvassa Sissit hänellä on kapteeni Kokkosen rooli. " --- hänessä [Siltolassa] on sellaista jämerää luontevuutta, jota elokuvassamme arvatenkin myös vastedes tarvitaan", Heikki Eteläpää arvioi Siltolan suoritusta.
Eila Arjoman ohjaamassa eeppisessä televisiodraamassa Mustat ja punaiset vuodet Siltolalla on miespääosa Taavi Jokisena. Sarjan kuluessa Taavi ikääntyy noin kolmikymppisestä lapsiperheen isästä lähes seitsenkymppiseksi eläkeläiseksi. Siltolan tunnetuin komediallinen rooli lienee mopoileva rovasti Neil Hardwickin televisiosarjassa Tankki täyteen. Uransa loppuvuosina Siltola näytteli muun muassa sivuroolin lääkärinä elokuvassa Nuoruuteni savotat.
Siltolan tulkitsemien hahmojen pyrkimyksenä on usein voittaminen: joko vihollisen tai onnettomuuden. Jälkimmäisen voittamista edustaa Miettisen rooli Matti Kassilan televisioelokuvassa Luoti sydämessä.
DJ Jazzy Jeff

Jeffrey A. Townes, taiteilijanimeltään DJ Jazzy Jeff (s. 22. tammikuuta 1965) on yhdysvaltalainen DJ, hip hop -tuottaja ja näyttelijä. Hänet tunnetaan 1980-luvulla perustetusta DJ Jazzy Jeff & The Fresh Prince -kokoonpanosta, jossa hän esiintyi yhdessä Will Smithin kanssa.
Sekä DJ Jazzy Jeff että Will Smith olivat 1990-luvulla rooleissa Bel-Airin prinssissä.
Uusjako

Uusjako on kiinteistöjärjestelytoimitus, jossa tavoitteena on kiinteistöjen tiluksia järjestelemällä parantaa kiinteistöjaotusta ja edistää kiinteistöjen tarkoituksenmukaista käyttöä yleensä omistussuhteita muuttamatta.
Kiinteistönmuodostamislain (554/95, KML) mukaan uusjaon päätavoitteena voi olla myös järjestelyalueen tie- ja kuivatusolojen olennainen parantaminen tai maatilatalouden kehittämisrahastosta annetun lain (657/66, MAKERA-laki) tarkoituksiin hankitun alueen käytön edistäminen. Samassa uusjakohankkeessa voidaan sen pääasiallisen tarkoituksen ohella edistää myös jommankumman tai molempien muiden tavoitteiden toteutumista. (KML 67.1 §.)
Uusjakojen perinteinen kohde on maa- ja metsätalousalue, jonka kiinteistöjaotus on heikko nykyaikaisen tuotantotoiminnan harjoittamisen kannalta kiinteistöjen tuotantolohkojen suuren lukumäärän, huonon muodon, huonon sijainnin tai pienuuden johdosta.
Epätarkoituksenmukainen kiinteistöjaotus voi olla seurausta heikosti toteutetusta isojaosta, jossa talojen tilukset on jo alun alkaen jätetty liian moniin palstoihin tai kiinteistöjaotus voi olla pirstoutunut isojaon jälkeen suoritetuissa kiinteistötoimituksissa tai maanomistajien itsensä toimittamissa tilojen osituksissa eli niin sanotuissa sovintojaoissa. Tällaisilla kiinteistöjaotukseltaan huonoilla alueilla uusjaon tavoitteena on suunnitella alueen kiinteistörunko eli tiestö ja kuivatusverkko uusjaossa uudelleen ja muodostaa kiinteistöt siten, että niiden uusi tuotantolohko- ja kiinteistöjaotus yhteensopivat uuden kiinteistörungon kanssa.

Uusjako kiinteistönmuodostamislaissa

Kiinteistönmuodostamislaissa ei ole erikseen määritelty sitä käyttötarkoitusta, johon kiinteistöjen käyttöä tulee uusjaolla edistää. Maa- ja metsätalouden toimintaedellytysten parantamisen ja tuotantokustannusten alentamisen ohella uusjaon tavoitteena voi siksi olla kaikenlaatuisten kiinteistöjen nykyisen ja odotettavissa olevan järkevän sekä luontaisen käytön edistäminen.
Laki ei myöskään aseta vaatimuksia lähtötilanteen kiinteistörakenteen tai tilussijoituksen laadulle eikä välttämättä vaadi kiinteistöjen tilussijoituksen parantamista. Kiinteistönmuodostuslain mukaista uusjakoa voidaankin käyttää välineenä esimerkiksi sopeutettaessa olemassa oleva kiinteistöjaotus vastaamaan paremmin alueen kiinteistöjen muuttunutta käyttöä tai uusia käyttömahdollisuuksia tahi muutettaessa kiinteistöjaotusta siten, että alueen muuttuneesta käytöstä aiheutuneet haitat tai vahingot kyetään supistamaan mahdollisimman pieniksi. Säädökset mahdollistavat myös vain muutaman kiinteistön käsittävän uusjaon. Tällaisia uusjaon uusia käyttötarkoituksia ovat esimerkiksi valtioneuvoston hyväksymien suojeluohjelmien toteuttaminen ja erilaisten haittojen poistaminen sekä liikennetuvallisuuden parantaminen tiehankkeiden yhteydessä niin sanotuissa hankeuusjaoissa.
Kun ystävyyssuhteet solmitaan

Kun ystävyyssuhteet solmitaan on Wäinö Aaltosen suunnittelema Turun ja Göteborgin kaupunkien ystävyyspatsas. Ystävyyspatsaita on kaksi; alkuperäisteos Göteborgin Näckrosdammenilla ja kaksoiskappale Turussa Puutorilla osoitteessa Aninkaistenkatu 12.
Turun kaupunki tilasi veistoksen Aaltoselta lahjaksi Göteborgille kiitoksena sota-aikana Turkuun saadusta avusta. Veistokset valmistuivat vuonna 1948, ja ne paljastettiin 1955, ensin alkuperäinen patsas Göteborgissa 8. toukokuuta ja kaksoiskappale Turussa 21. toukokuuta. Turkuun sijoitetun kaksoiskappaleen lahjoitti kaupungille kauppaneuvos Leo Wainstein.
Kun ystävyyssuhteet solmitaan -veistos on tehty pronssista ja sen korkeus on 2,95 metriä. Veistoksen jalusta on punaista graniittia ja sen korkeus on 1,7 metriä. Veistos esittää toisensa kohtaavia ja ystävystyviä mies- ja naisratsastajia, mikä symboloi kaupunkien välistä ystävyyttä.
Kundalinijooga

Vaikutukset

Kundaliinijooga tähtää kehon ja mielen yhteyteen ja tasapainoon. Harrastajien mukaan tietoisuuden jooga lisää fyysistä ja henkistä hyvinvointia.

Harjoittelu

Kundaliinijoogatunti koostuu hathajoogan asentojen tyyppisistä dynaamisemmista liikesarjoista (kriya), hengitysmenetelmistä (pranayama), rentoutuksesta sekä musiikista, meditaatiosta ja mantroista. Menetelmä on lempeä, vaikka sykettä nostattavia liikesarjojakin löytyy. Harjoituksia tehdään omaan tahtiin ja usein silmät kiinni, omaan olotilaan keskittyen.

Historia

Intialainen joogamestari Yogi Bhajan toi kundaliinijoogan Yhdysvaltoihin vuonna 1969 ja ryhtyi opettamaan menetelmää halukkaille. Tätä ennen kundaliinijoogaa oli opetettu vain mestarilta oppipojalle, eivätkä kundaliinijoogan opit olleet avoimia kaikille.
Yogi Bhajan teki elämäntyönsä markkinoimalla kundaliinijoogaa läntiselle maailmalle. Hän perusti 3HO-organisaation ja aloitti myös kundaliinijoogan opettajien kouluttamisen. Nykyään kundaliinijoogaa harrastetaan lähes kaikissa Länsimaissa. Suomessakin on mahdollista opiskella kundaliinijoogan opettajaksi.
Yhdysvaltain kongressi on antanut tunnustukseksi Yogi Bhajanin elämäntyöstä päätöslauselman (The Congressional Resolution), joka on myönnetty aiemmin muun muassa Martin Luther Kingille, Äiti Teresalle ja Paavi Johannes Paavali II:lle.
Tetraktys

Tetraktys oli pythagoralaisten pyhänä pitämä kolmio, joka sisälsi kaikki maailman kuvaamiseen tarvittavat luvut yhdestä kymmeneen. Siinä oli ensimmäisellä rivillä yksi piste, toisella kaksi, kolmannella kolme ja neljännellä neljä pistettä, eli 1 + 2 + 3 + 4 = 10.
Syyspäivänhattu

Kuvaus

Syyspäivänhatulla on pystykasvuiset, jäykät ja haaroittuneet varret. Lehdet ovat päältä kaljuja. Alimmat lehdet ovat syvään pariliuskaisia, ylimmät ehyitä. Kukinto on mykerö, jonka kehräkukat ovat vihertävät ja laitakukat keltaiset. Laitakukat taipuvat vanhemmiten riippuviksi.

Lajikkeet

Syyspäivänhatusta on jalostettu korkeudeltaan vaihtelevia lajikkeita. Tiheään kerrannaisia ja puolipallomaisia kukintoja tekeviä lajikkeita kutsutaan kultapalloiksi ('Goldball', 'Goldquelle', 'Golden Glow'). Kultapallot ovat korkeakasvuisia (2–2,5 m). Kultapallo on vuoden 2011 maatiaiskasvi.