Pohjoismainen Vastarintaliike

Historia

Ruotsin Vastarintaliike syntyi, kun vuonna 1991 perustettu Valkoinen Arjalainen Vastarintaliike (ruots. Vitt Ariskt Motstånd) jakautui 1990-luvulla vallankumoukselliseen siipeen, eli Ruotsin Vastarintaliikkeseen ja hivenen maltillisempaan poliittiseen siipeen Ruotsidemokraatteihin.

Suomi

Suomalaista osastoa johtaa valtuusto, johon kuuluu edustaja kunkin kaupungin aktivistiryhmästä sekä neljä erityistä vastuuhenkilöä: rekrytoinnista ja julkaisutoiminnasta vastaavat Antti Lehto ja Paavo Laitinen, aktivismista ja suomalaisavusta vastaa valtuuston puheenjohtaja Antti Niemi sekä kansainvälisistä suhteista vastaa Otto Rutanen.
Suojelupoliisi arvioi vuoden 2017 lopussa, että liikkeellä oli Suomessa noin 80–85 jäsentä. Vuoden 2016 lopussa liikkeellä arvioitiin olevan lisäksi niin sanottuja tukijäseniä noin 200.
Pohjoismainen Vastarintaliike on toiminut Suomessa muun muassa Tampereella, Helsingissä, Turussa, Lahdessa, Oulussa, Porissa, Jyväskylässä, Pirkanmaalla ja Lappeenrannassa.
Liike järjesti vuoden 2017 itsenäisyyspäivänä Helsingissä Kohti vapautta -kulkueen, johon otti osaa poliisin arvion mukaan 450 henkeä. Poliisi otti kiinni kaksi kulkuetta häiriköinyttä henkilöä. Pohjoismaisen Vastarintaliikkeen entinen johtaja Esa Henrik Holapan mukaan järjestö oli aloitteellinen 612-marssin järjestämisessä.
Käräjäoikeuden päätöksen mukaan Pohjoinen perinne ry on Pohjoismaisen vastarintaliikkeen epäitsenäinen alayhdistys. Se on julkaissut Magneettimedia-lehteä, pitänyt verkkokauppaa ja kerännyt varoja Pohjoismaiselle Vastarintaliikkeelle. Huhtikuussa 2018 Turun hovioikeus päätti, että Pirkanmaan käräjäoikeus oli toimivaltainen lakkauttamaan Pohjoismaiseen Vastarintaliikkeeseen linkittyvän yhdistyksen.
Keskiviikkona 25. huhtikuuta 2018 Vastarintaliike kävi Merilahden koulun edustalla pitämässä puheen koulun tilanteesta, joka sai huhtikuussa huomiota videosta, jossa näytettiin minkälaista koulussa on. Poliisi teki asiasta jälkeenpäin rikosilmoituksen kokoontumis- ja järjestysrikkomuksista.

Ruotsi

Ruotsin suojelupoliisin mukaan vuonna 1997 perustetun järjestön tavoite on luoda totalitaarinen valkoisten ylivaltaan perustuva valtio vallankumouksen kautta. Hierarkisesti organisoidulla järjestöllä on militantteja piirteitä, ja se on rangaissut jäseniään rikkomuksista tai järjestön ideologian vastaisista teoista. Järjestön toiminta Ruotsissa on ollut erittäin näkyvää ja myös väkivaltaista.
Vuonna 2014 liikkeeseen perustettiin parlamentaarinen siipi, jonka on tarkoitus osallistua vaaleihin. Siipeä johtaa Pär Öberg. Liike on vuoden 2017 loppupuolella ja vuoden 2018 alusta asti tiheään tahtiin kamppanjoinut parlamentaarista siipeään, joka aikoo osallistua vuoden 2018 Ruotsin valtiopäivävaaleihin.
Liikkeen perustajan Klas Lundin mukaan kapitalismi tulee romahtamaan ja se on jo muuttumassa yhä epävakaammaksi mm. öljyn hupenemisen, ympäristön tuhoutumisen ja ylikansoituksen vuoksi. Kapitalistisen yhteiskunnan tilalle tulee rakentaa kansallissosialistinen yhteiskunta sopusoinnussa luonnon kanssa.
Järjestön ruotsalaisen uutissivuston Nordfrontin päätoimittaja Fredrik Vejdelandin mukaan Ruotsin oikeistohallitus ajaa uutta maailmanjärjestystä, jossa ihmiset olisivat vain kuluttajia, joilta puuttuu rotuyhteenkuuluvuus. Hänen mukaansa vasemmisto arvostelee tätä kapitalismia ja monet vasemmalla ovat sionistis-kapitalistisen sodankäynnin uhreja. 
Vuodenvaihteessa 2016–2017 järjestön kanssa tekemisissä olevia henkilöitä teki Göteborgissa kaksi pommi-iskua, joissa loukkaantui vakavasti yksi ihminen. Lisäksi yksi pommi jäi räjähtämättä. Järjestön jäseniä tuomittiin myöhemmin eri pituisiin vankeusrangaistuksiin. Pohjoismaisella Vastarintaliikkeellä on myös läheiset yhteydet Venäjän äärioikeistoon. Kaksi ruotsalaista liikkeen aktivistia on käynyt omatoimisesti sotilaskoulutuksessa Venäjällä ja vastaavasti sieltä käynyt äärioikeiston henkilöitä vierailulla Ruotsissa.
Ruotsissa järjestettiin vappuna 1. toukokuuta 2018 kaksi mielenosoitusta Ludvikassa ja Bodenissa. Mielenosoituksiin arvioitiin tulevan yhteensä noin tuhat henkilöä. Bodenin mielenosoitukseen osallistui laskennan mukaan noin 100 henkilöä ja Ludvikaan 200. Göteborgissa neljä liikkeen jäsentä hyökkäsi syndikalistien vappumarssin päälle, mutta syntyneessä välikohtauksessa yksi hyökkääjistä jouduttiin kuljettamaan sairaalaan.