Seppo Lehto

Toiminta

Kurusta kotoisin oleva Lehto opiskeli historiaa yliopistossa 1980-luvulla ja kiinnostui jo tällöin Karjalan palauttamiskysymyksestä. Hän lopetti opinnot 1990 humanististen tieteiden kandidaattivaiheeseen, koska ei oman kertomansa mukaan halunnut ryhtyä opettajaksi, vaan otti elämäntehtäväkseen Karjala-kysymyksen ajamisen.
Lehto esiintyi 1990-luvulta alkaen Suur-Suomi-yhdistyksen puheenjohtajana ja muun muassa vaati Karjalan palauttamista Suomelle ja esitti Venäjän vastaisia kantoja. Vuoden 1994 presidentinvaalissa Paavo Väyrynen putosi ensimmäisen kierroksen jälkeen. Hän syytti tiedotusvälineitä mediapelistä, muun ohessa siitä, että MTV3:n uutiset oli antanut Lehdolle uutisaikaa. Väyrysen mielestä Lehdon uutisissa esittämä väite, että Venäjän lähettämä ääri-isänmaallisia järjestöjä koskeva ”nootti” oli Väyrysen tilaama, oli vienyt häneltä ääniä. 
Lehto osallistui vuoden 1995 eduskuntavaaleihin itsenäisenä ehdokkaana. Hän ilmoitti kannattavansa Euroopan unionia ja Natoa ja uskoi niiden auttavan Suomea Venäjälle menetettyjen alueiden takaisinsaamiseksi. Lehto esitti hyvin voimakkaita kannanottoja Venäjää, venäläisiä ja Suomessa asuvia venäläisiä vastaan ja sai hieman kansainvälistäkin huomiota. Saman vuoden syksyllä Lehto alkoi ensi kertaa esittää voimakkaita hyökkäyksiä Suomessa asuvia somaleja vastaan. Vuoden 1996 kunnallisvaaleissa Lehto oli ehdolla Tampereen kaupunginvaltuustoon. Hän sai 163 ääntä eikä tullut valituksi. 
Vuonna 1996 Lehto varasti Tampereen työväentalon seinässä olleen Lenin-kohokuvan, porasi sen täyteen reikiä ja sitoi kohokuvan lopuksi Mannerheimin patsaan jalustaan. Hän kuvasi tapauksen myös videolle ja julkaisi sen internetissä. Yhdysvaltain ja Venäjän presidenttien kohdatessa vuonna 1997 Helsingissä poliisi pidätti Lehdon varmuuden vuoksi kolmeksi päiväksi. Vuonna 2005 Lehto sai kolmen kuukauden ehdollisen vankeustuomion kunnian loukkaamisesta sekä sakot pahoinpitelystä. Molemmissa tapauksissa uhrina oli ulkomaalainen henkilö.
Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa Lehto oli Väinö Kuisman johtaman Suomi Nousee – Kansa Yhdistyy (SNKY) -puolueen ehdokkaana Pirkanmaan vaalipiirissä. Lehto sai vaaleissa 116 ääntä. Syksyn 2004 kunnallisvaaleissa Lehto oli ehdolla kristillisdemokraattien listalta. Tampereen kristillisdemokraatit sanoutuivat irti Lehdon poliittisista mielipiteistä ja ilmoittivat tehneensä virheen hyväksyessään Lehdon ehdokkaakseen. Tämän jälkeen Lehto on ollut IKL:n ehdokkaana Pirkanmaan vaalipiirissä eduskuntavaaleissa 2007 sekä valitsijayhdistyksen ehdokkaana Tampereella kunnallisvaaleissa 2008, 2012 ja 2017.
Lehto sai vuonna 2008 kahden vuoden ja neljän kuukauden ehdottoman vankeustuomion törkeistä kunnianloukkauksista, kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ja uskonrauhan rikkomisesta. Hän oli tehnyt herjaavia blogisivuja useista henkilöistä yhdessä toisen henkilön kanssa, joka sai ehdollista vankeutta vuoden ja kaksi kuukautta. Tuomitut joutuivat maksamaan myös asianomistajille 45 500 euron vahingonkorvaukset ja 30 000 euron oikeudenkäyntikulut. Asianomistajina oli muun muassa useita kansanedustajia sekä joukko oikeuslaitoksen palveluksessa olevia henkilöitä. Hovioikeus vahvisti käräjäoikeuden tuomion. Lehto vältteli tämän jälkeen viranomaisia kunnes hänet pidätettiin 2010. Tuomiota suorittaessaan Lehto sai vielä 30 päivän vankeustuomion toimittajan loukkaamisesta. Lehto oli häirinnyt toimittajaa 1990-luvun puolivälistä saakka. Lehto istui ensikertalaisena puolet tuomiosta ja vapautui vankilasta 2011.

Kansanedustaja Hirvisaaren erottaminen

Syyskuussa 2013 Seppo Lehto kävi eduskunnassa perussuomalaisten kansanedustajan James Hirvisaaren vieraana. Lehto teki vierailun aikana natsitervehdyksen eduskunnan istuntosalin lehterillä ja julkaisi Hirvisaaren tilanteesta ottaman kuvan internetissä. Tapauksen seurauksena eduskunnan puhemies Eero Heinäluoma antoi Hirvisaarelle ankarat nuhteet epäasiallisesta käytöksestä, Hirvisaari erotettiin perussuomalaisesta puolueesta, Lehto sai porttikiellon eduskuntataloon ja Hirvisaari liittyi muutos 2011 -puolueeseen. Samassa yhteydessä Lehto kampanjoi sivustollaan perussuomalaisten kansanedustajan Jussi Halla-ahon eurovaaliehdokkuuden puolesta, mitä Halla-aho itse piti epäsuotavana.

Luonnehdintoja

Käräjäoikeus luonnehti Lehdon internetissä esittämiä kunnianloukkauksia poikkeuksellisen vakaviksi. Lehdon ylläpitämät sivut sisälsivät monenlaista ääni- ja kuva-aineistoa sekä runsaasti pornografiaa. Osa sivustoista oli tehty siten, että niitä saattoi luulla herjattujen omiksi kotisivuiksi. Niissä esitettiin halventavia väitteitä asianomistajien seksuaalisesta käyttäytymisestä ja väitteitä näiden syyllistymisistä rikoksiin. Osassa sivustoista oli myös kehotuksia käyttää väkivaltaa asianomistajia kohtaan. Oikeus katsoi, että teoilla aiheutettiin suurta kärsimystä.
Jussi Halla-aho, James Hirvisaari sekä Maassa maan tavalla – maahanmuuttokritiikin lyhyt historia -kirjan kirjoittaja Milla Hannula ovat kukin luonnehtineet Lehtoa suureksi humoristiksi. Heidän mukaansa Lehdon saama tuomio on myös kohtuuttoman ankara. Aamulehden kirja-arvostelun mukaan tästä ”voivat olla jonkin verran toista mieltä ne, jotka joutuivat Lehdon nettiväärennösten ja viestintäterrorin kohteiksi jopa vuosikymmenten ajan”.