Kruunuvuorenranta

Nykytilanne

Suunnitellun Kruunuvuorenrannan asuinalueen paikalla sijaitsee Laajasalon öljysataman lisäksi sen pohjoispuolella oleva vanha vapaa-ajan asuinalue. Öljysataman alue on aidattu, ja sitä ympäröivä aita jakaa myös varsinaisen Kruunuvuoren kahtia. Öljysatama-alueen pohjoispuolella on lukuisia hylättyjä ja pahasti rapistuneita huviloita, joista suurin osa on kokonaan tai osin sortunut. Muutama Kruunuvuorenrannan rakennuksista on yhä yksityishenkilöiden virkistyskäytössä. Maasto on paikoin kallioista ja karua, osittain taas tiheäkasvuista metsikköä.
Öljysataman alueelta löytyy myös valotaideteokseksi muokattu Öljysäiliö 468, jota hallinnoi Helsingin Rakennusvirasto. Öljysäiliö 468 hohtaa iltaisin ja öisin punaisen ja valkoisen väreissä. Valotaideteos avattiin 10. lokakuuta 2012. Teos ja sen suunnittelija Tapio Rosenius (LDC Lighting Design Collective Madrid) on palkittu useilla valaistustaidepalkinnoilla. Lähellä rantaa sijaitseva 16 m korkea ja halkaisijaltaan 35 m oleva teräksinen öljysäiliö on muutettu katetuksi ulkotilaksi, jota vuokrataan myös tapahtumakäyttöön.
Kruunu­vuoren­rannan pohjois­osassa sijaitsee vanha pien­talo­alue Kaitalahti, joka ei virallisesti muodosta erillistä osa-aluetta.
Silloisella Tahvonlahden osa-alueella asui vuoden 2005 alussa 347 henkilöä, ja työpaikkoja alueella oli vuoden 2003 lopussa 157 henkilölle.

Huvila-alue

Vuonna 1905 Kruunuvuorenrannan huvila-alueen osti suomalaisen kansakoululaitoksen perustajan Uno Cygnaeuksen poika Jacob Cygnaeus. Alueella on kymmenkunta huvilaa, joista osa on todennäköisesti jo 1800-luvulta. Vuonna 1914 saksalainen kauppaneuvos Albert Goldbeck-Löwe osti maat Cygnaeuksen suvulta. Huvila-aluetta kutsutaan yhä joskus Kissingeksi, Goldbeck-Löwen yhtiön mukaan. Saksan hävittyä toisen maailmansodan Ulkomaalaisen omaisuuden hoitokunta siirsi saksalaisomistuksessa olleen Kruunuvuoren Neuvostoliitolle. Tämän jälkeen alue oli neuvostoliittolaisten ja suomalaisten kommunistien juhlakäytössä.
Vuonna 1955 Palkki Oy:n perustaja vuorineuvos Aarne J. Aarnio osti alueen itselleen. 1960-luvun lopulla Arkkitehtitoimisto Toivo Korhonen suunnitteli alueelle asemakaavan 2 300 asukkaan lähiölle, jossa olisi ollut 78 900 kerrosneliötä. Lähiösuunnitelmia ei kuitenkaan hyväksytty, vaan alue määrättiin rakennuskieltoon. Omistaja päästi tämän jälkeen rakennukset rappeutumaan.
Helsingin kaupunki sitoi 1990-luvun lopulla alueen rakennussuunnitelmat koko Laajasalon kohtaloon. Laajasaloon on tarkoitus rakentaa Herttoniemenrannan tapainen merellinen asuinalue. Alueelle suunniteltiin Helsingin metron laajennusta, joka lähtisi Meilahdesta ja kulkisi Töölön, Kampin, Katajanokan ja Kruunuvuorenselän alitse Laajasaloon. Laajasalon ranta-alueita päästiin rakentamaan vuoden 2010 jälkeen, jolloin öljy-yhtiöiden vuokrasopimukset satama-alueella päättyivät.
Ennen Laajasalon rakentamisen käynnistymistä huvila-alue on jatkanut rappioitumistaan. Viime vuosina talojen lahoaminen on kiihtynyt muutamaa taloa lukuun ottamatta. Tonttien kaivot ovat rapautuneet ja talousvesi on tuotava muualta. Viime vuosina huvilat ovat olleet Palkkiyhtymän henkilökunnan sekä eläkeläisten virkistyskäytössä. Helsingin kaupunki suunnittelee Museoviraston kanssa ehjien huviloiden, erityisesti Villa Hällebon suojelua. Alueella oleva aarniometsä metsälampineen on tarkoitus muuttaa virkistys- ja luonnonsuojelualueeksi.

Liikenneyhteydet

Alueen liikennejärjestelyt ovat suunnittelun kannalta haastava kohde, koska uusi asuinalue liki kaksinkertaistaa Laajasalon alueen asukasmäärän.

Joukkoliikenne

Joukkoliikenteen järjestämiseksi on esitetty liityntäliikennettä Herttoniemen metroasemalle, suoraa raitiovaunuyhteyttä keskustaan sekä suoraa metroyhteyttä. Metron rakentamiselle ei alueella ole riittävää väestöpohjaa ennen Santahaminan siirtymistä asumiskäyttöön. Myös siltayhteys Katajanokalle on tyrmätty maisemaa vahingoittavana. Marraskuussa 2008 Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi suunnitelman raitiovaunuille ja kevyelle liikenteelle tarkoitettujen Kruunusiltojen rakentamisesta Kruunuvuorenrannasta Korkeasaareen ja sieltä Sörnäisiin, mistä raitiolinja olisi jatkunut Tervasaaren kautta keskustaan. Matka-aika keskustaan tulisi olemaan suoralla raitiolinjalla 10–15 minuuttia ja metrolla noin 5 minuuttia lyhyempi. Liityntäliikennematka Herttoniemeen ja metromatka sieltä keskustaan kestäisivät yhteensä miltei 30 minuuttia. Myös köysirataa esitettin Kruunuvuorenrannan ja Helsingin kantakaupungin välille. Helsingin kaupunginvaltuusto päätti äänin 63–6 kolmen sillan kokonaisuuden (Kruunuvuorenranta–Korkeasaari, Korkeasaari–Kalasatama ja Nihti–Merihaka) rakentamisesta Kruunuvuorenrannasta Merihakaan lopullisesti 30. elokuuta 2016. Hankkeen kokonaiskustannusten on tarkoitus olla enintään 260 miljoonaa euroa ja liikenteen on suunniteltu alkavan vuonna 2026.

Henkilöautoliikenne

Autoliikenne ohjataan Koirasaarentietä Laajasalontielle ja tätä kautta Herttoniemeen.