google/wiki40b huggingface dataset:
Kõvera järv

Maantietoa

Järven pinta-ala on 12 ha (hehtaaria) ja se on 900 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen laskuoja on Selise kraavi. Järven valuma-alueen laajuus on 2,3 km² (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6,4 metriä ja suurin syvyys 15 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000700 km³ (kuutiokilometriä) eli 0,710 miljoonaa m³. Järven rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Noin 300 metrin päässä sijaitsee pieni Tahojärv.

Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (viroksi Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (viroksi pehme- ja tumedaveeline järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti asidotrofiseksi järveksi, jonka vesi on samanaikaisesti sekä humuspitoista että mineraalipitoista (viroksi atsidotroofne tai mineraalmaa huumustoiteline, AT).
Atala

Atala on kaupunginosa Koillis-Tampereella. Sen naapurikaupunginosia ovat etelässä Holvasti, lounaassa Linnainmaa ja pohjoisessa Tasanne. Muutaman kilometrin päässä idän suunnassa on Kangasalan raja.
Atalan kaupunginosassa sijaitsevat pienehkö liikekeskus, jossa on K-Market, apteekki ja parturi-kampaamo, Atalan koulu jossa luokat 1-6, ja kaksi päiväkotia. Terveysaseman palvelut siirrettiin Linnainmaalle vuonna 2017. Atalan kaupunginosan rakennuskanta koostuu nykyisin pääosin 1980-luvulta lähtien rakennetuista rivi- ja omakotitaloista. Alueella on säilynyt jonkin verran myös vanhempaa asustusta, kuten rintamamiestaloja. Yrityksistä alueella sijaitsevat mm. Ata Gears Oy. Pitkään alueella toiminut Mikon Leipä Oy muutti 2015 vuoden aikana Leinolaan uuteen kiinteistöön. Vanha leipomon kiinteistö purettiin ja tilalle nousi neljä uutta kerrostaloa vuoden 2016 alusta alkaen. 
Kaupunginosa on aikanaan saanut nimensä vuonna 1937 perustetun mm. hammaspyöriä ja laakereita valmistavan Ata Oy:n mukaan. Ensimmäinen asemakaava alueelle vahvistettiin vuonna 1980 ja sitä täydennettiin vuonna 1983. Atalan pääkatu on Nikinväylän ja Atanväylän muodostama kaari joka alkaa ja päättyy kummastakin päästään Aitolahdentielle. Atalaan on myös suunnitteilla/rakenteilla uusi asuinalue Risson alueelle. Atalan alue oli aikoinaan Messukylän ja Suur-Pirkkalan kylien eränkäynti- ja riistamaita ja niinpä huomattava osa kadunnimistä liittyy eränkäyntiin. 
Atala oli ennen kaavoitusta pääosin suota ja metsää. Esimerkiksi Vehka-aron suo ojitettiin pohjatyövaiheessa. Atalan kaupunginosassa sijaitsee myös Halimasjärven luonnonsuojelualue, jolla on kaksi pientä suota, lehtometsä ja pieni lähde. Halimasjärvi on pieni suovetinen järvi ja sen suurin syvyys on 14 metriä. 
Aluetta palvelevat Tampereen kaupungin liikennelaitoksen linjat 8 ja 38. Myös linjat 28, 47, 90 ja 137 ajavat Atalan ohitse. Atalassa sijaitsee paikallisliikenteen päätepysäkki (Atala), siltä lähtevät linjat 8 ja 38. Pysäkin ympäristössä sijaitsevat Atalan vanhimmat rivitaloyhtiöt. Atalaa sivuavat länsipuolella Tampereen ja Jyväskylän välinen valtatie 9 ja eteläpuolella Tampereen ja Lahden välinen valtatie 12. Molemmat ovat Atalan kohdalla moottoriliikenneteitä. Lahdentien alitse on katuyhteys naapurikaupunginosaan Holvastiin. Atalan eteläpuolella kävelymatkan päässä ovat Linnainmaan kaupunginosassa sijaitsevat K-Citymarket ja Prisma (=Koilliskeskus).
Heli Parland

Heli Parland (o. s. Gestrin; 1915 Kangasala – 1963 Tukholma, Ruotsi) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija. Hän oli vuodesta 1945 naimisissa kirjailija Ralf Parlandin kanssa. Pariskunta muutti vuonna 1948 pysyvästi Ruotsiin.
Helsingin kaupungintalo

Kaupungintalon historia

Kun Helsingistä 1800-luvun alussa ryhdyttiin rakentamaan Suomen suuriruhtinaskunnan pääkaupunkia, Johan Albrecht Ehrenström suunnitteli sille uuden asemakaavan ja Carl Ludvig Engel piirsi sen tärkeimmät julkiset rakennukset. Hallinto- ja yliopistorakennusten, kirkkojen ja kasarmien lisäksi Ehrenström varasi asemakaavassaan paikan myös seurahuonerakennukselle, joka sisältäisi hotellin ja teatterin ja toimisi Helsingin huvielämän keskuksena. Seurahuoneen paikaksi oli alun perin määrätty Kasarmitorin etelälaita, mutta kun tämä tontti jouduttiin luovuttamaan Kaartin kasarmille, Ehrenström määräsi uudeksi paikaksi Kauppatorin pohjoislaidan.  
Hotelli Seurahuone oli 1800-luvun Helsingin huvielämän keskus. Siellä sai kantaesityksensä Jean Sibeliuksen Karelia-sarja vuonna 1894, sekä vuonna 1896 Sibeliuksen ainoa ooppera Neito tornissa. Samana vuonna Lumièren veljekset järjestivät rakennuksessa Suomen ensimmäisen elokuvanäytöksen.
Seurahuone toimi rakennuksessa vuoteen 1913 saakka. Helsingin kaupunki oli sen tontin lunastanut itselleen jo aiemmin, vuonna 1901, aikeenaan rakentaa sille uusi kaupungintalo. Rakennus olikin purku-uhan alla, mutta se päätettiin lopulta kuitenkin säilyttää ja mukauttaa uuteen käyttötarkoitukseensa, kaupungintaloksi. 
Helsingin kaupunginvaltuusto kokoontui rakennuksessa vuosina 1932–1965. Nykyisin valtuuston kokoussali on saman korttelin keskelle rakennetussa uudisrakennuksessa.
Kaupungintalon sisätilat rakennettiin lähes kokonaan uusiksi arkkitehti Aarno Ruusuvuoren suunnitelmien mukaan vuosina 1965–1970. Entisellään säilyivät ainoastaan julkisivu, juhlasali sekä sisääntuloaulan pylväikkö.
Villa Ullas

Villa Ullas on kahvila Vuosaaressa, Kallahden alueella. Villa Ullas on yksi Vuosaaren vanhimpia rakennuksia. Helsingin kaupunki osti torpan 1969 ja piti siinä useita eri vuokralaisia. Vuokralaisten jälkeen talo oli huonossa kunnossa ja kaupunki päätti peruskorjata sen. Peruskorjaus valmistui vuonna 1995. Kunnostustyöt teki lastensuojelunuorten työllisyyskoulutusorganisaatio. Kahvilan ympärillä on Ullaksenpuisto, jossa on lentolaivue 36:n muistomerkki. Lounaassa on Kallahdenharju ja lännessä venesatama ja Kallahden asuinalue.
Perjantai (sarjakuvahahmo)

Fiktiivinen historia

Kun Tony Stark  ei halunnut palkata uutta sihteeriä, hän päätti ohjelmoida siihen tarkoitukseen tekoälyn nimeltä Perjantai, joka näyttäytyy nuorta tyttöä esittävänä hologrammina. Starkin alettua käyttää häntä vähemmän, Perjantai alkoi tulla vihaiseksi. Perjantai otti hallintaansa osan Rautamies-haarniskoista ja kidnappasi Pepper Pottsin. Stark löysi heidät myöhemmin Coney Islandilla sijaitsevasta Stark-yhtiöiden laitoksesta ja saapui neuvottelemaan Perjantain kanssa mukanaan muutama hallinnassa säilynyt Rautamies-haarniska sekä Fin Fang Foomin hologrammi. Perjantai ei vastedes saanut enää poistua Baxter Buildingin ulkopuolelle, vaan pysyi tiukasti Edwin Jarvisin valvonnassa.
Myöhemmin, kun Stark alkoi jälleen käyttää Perjantaita, tämän holograafinen ulkonäkö oli päivitetty näyttämään nuorelta punatukkaiselta naiselta.

Elokuvat

Marvel Cinematic Universessa tekoäly Perjantai (F.R.I.D.A.Y.) teki ensiesiintymisensä elokuvassa Avengers: Age of Ultron (2015), kun Tony Stark valitsi hänet uudeksi tekoälypalvelijakseen Ultronin eliminoitua J.A.R.V.I.S.:n, jonka jäänteet Stark latasi Visioniin. Perjantain äänenä on Kerry Condon ja hän myös uusi roolinsa myös elokuvissa Captain America: Civil War (2016), Spider-Man: Homecoming (2017), Avengers: Infinity War (2018) ja Avengers: Endgame (2019).
Kynä

Kynä on väline, jolla voi piirtää tai kirjoittaa erilaisille pinnoille. Kyniä on monenlaisia, mutta tärkeimpiä kynätyyppejä ovat lyijykynä ja sen muunnos värikynä, teräskärkinen mustekynä ja siitä muuntunut täytekynä sekä kuulakärkikynä, jossa käytetään kuivamustetta.

Kynän etymologia

Sana kynä tarkoittaa varsinaisesti linnunsulan onttoa ruoto-osaa, ja vasta myöhemmin sanan merkitys laajeni tarkoittamaan myös kirjoitusvälinettä, aluksi luonnollisesti sulkakynää. Alkuperäiseen, varsinaiseen merkitykseen viittaa verbi kyniä. Sukulaissanoja ovat ehkä myös kynsi ja kyntää.
Monissa muissakin kielissä sanalla on samantyyppinen alkuperä. Latinan penna tarkoittaa samoin sulan ruoto-osaa ja myös sulasta viistosti teräväksi leikattua ja kärjestään halkaistua kirjoitusvälinettä.

Sulkakynä

Tyvestään katkaistua ja viistoksi teroitettua linnunsulkaa on - samalla tavalla leikatun ruokokynän ohella - käytetty piirtämiseen ja kirjoittamiseen jo tuhansien vuosien ajan. Vanhimpia säilyneitä sulkakynällä kirjoitettuja tekstejä on Kuolleenmeren kääröissä vuosilta 200 eaa. – 400 jaa. Kirjallinen viittaus itse sulkakynään löytyy 700-luvulta Isidorus Sevillalaisen kokoamasta sanakirjasta.
Yleensä käytettiin hanhen sulkia. Joutsenesta otetut sulat olivat harvinaisempia ja kalliimpia. Kyninä käytettiin myös kalkkunan, kotkan, haukan ja pöllön sulkia. Ohuen viivan piirtoon parhaana pidettiin korpin sulkaa. Kestävimpinä pidettiin elävistä linnuista keväällä otettuja sulkia, siiven viisi ulommaista sulkaa (niin sanotut sormisulat) olivat vahvimmat. Vasemman siiven sulat olivat halutuimpia, sillä sulka kiertyi oikeakätisille sopivasti.
Sulka katkaistiin tyvestään ja teroitettiin, usein tarkoitukseen kehitetyllä kynäveitsellä. Yksi sulka kesti noin viikon. Erityisesti ennen paperin keksimistä pergamentille ja nahalle kirjoittaminen vaati sulan kärjen jatkuvaa puhdistamista ja teroittamista. Sulkakynää käytettiin 1800-luvun loppupuolelle asti, kunnes sen syrjäyttivät teollisesti valmistetut, puuvarteen kiinnitettävät ja mustepulloon kastettavat terästerät. Samoja terästeriä käytetään erilevyisinä edelleen kalligrafiatarkoituksiin.
Hugh Trenchard

Lordi Trenchardin doktriini

Trenchard kehitti 1930-luvun alussa näkemyksen, jonka mukaan ilmahyökkäys olisi paras keino puolustautua mantereelta tulevaa vihollista vastaan. Tähän tarvittaisiin raskaita pommikoneita, jotka tekisivät tuhoisia iskuja mannermaalle. Hän esitti, että tämä oli todellinen Britannian ilmavoimien olemassaolon perusta. Edelleen hän totesi, ettei lentokone ole ase toista lentokonetta vastaan ja että hävittäjävoimat tulisi pitää mahdollisimman pieninä. Teoria ei vastannut lainkaan Britannian ilmavoimien sen hetkistä tilannetta, jossa niillä ei ollut varsinaisia raskaita pommikoneita ennen vuotta 1941. Opilla oli kuitenkin poliittista vaikutusta.
Loretta Problem

Loretta Problem on vaasalainen, vuonna 1994 perustettu celtic-folkpunk-yhtye. Yhtye kiersi keikkapaikkoja aktiivisesti vuosina 1995-1997. Yhtye osallistui  Rockin SM-kisoihin vuonna 1994 ja sijoittui kilpailussa toiseksi.
Pitkästä hiljaiselostaan johtuen yhtye tunnetaan live-bändinä. Yhtye vietti 10-vuotis juhlakeikkaansa 11. elokuuta 2005 nyt edesmenneellä Club 25 -keikkapaikalla.
Yhtye aktivoitui uudestaan vuonna 2016 julkaisemalla "Welcome to the Circus" -singlen ja videon.
Norjan hauta

Norjan hauta (norj. Norskerenna ja tansk. Norskerenden) on pitkänomainen syvänne Pohjanmeressä Norjan etelärannikolla. Se ulottuu Sognin ja Fjordanen läänin rannikolta Oslonvuonoon kaakossa. Syvänne on 50–95 kilometriä leveä ja enimmillään yli 700 metriä syvä Arendalin kaupungin kohdalla.
Nimestään huolimatta Norjan hauta ei ole aito syvänmeren hauta, vaan se on syntynyt jääkausien aikana jäävirtojen kuluttamana.
Italiankielinen Wikipedia

Italiankielinen Wikipedia on Wikipedian italiankielinen versio. Italiankielisessä Wikipediassa on noin 1 271 000 (12.5.2016) artikkelia ja se on tällä hetkellä artikkelimäärältään yhdeksänneksi suurin. Se perustettiin 11. toukokuuta 2001.

Historia

Italiankielinen Wikipedia aloitettiin tammikuussa 2002. 100 000 artikkelin raja ylittyi 9. syyskuuta 2005. Verrattain nopeaan kasvuun on vaikuttanut muun muassa botti, joka vuonna 2005 loi artikkelit yli 8 000 Espanjan kunnasta projektissa nimeltään "Comuni spagnoli", sekä yli 35 000 artikkelia Ranskan kunnista luonut botti. Parhaimmillaan italiankielinen Wikipedia on ollut viidenneksi suurin. Artikkelimäärä ylitti 200 000 rajan 28. syyskuuta 2006.
4. lokakuuta 2011 kaikki italiankielisen Wikipedian artikkelit piilotettiin ja korvattiin tekstillä, joka kertoi syyn miksi sivu on tyhjennetty. Sivut tyhjennettiin protestiksi Italian edustajainhuoneen käsittelyssä olleelle lakiesitykselle. Lakiesityksen mukaan henkilö, joka tuntisi itsensä loukatuksi verkkosivulla, voisi ilmoittaa sivulle, jolloin loukkaava sisältö olisi korjattava sivulle ilman arviointia 48 tunnin kuluessa. Protesti lopetettiin 6. lokakuuta ja artikkelit palautettiin ennalleen.
22. tammikuuta 2013 italiankieliseen Wikipediaan luotiin miljoonas artikkeli.
Beyond Oil

Beyond Oil: The View from Hubbert's Peak (New York: Hill and Wang, 2005; ISBN 978-0-8090-2957-0) on suomentamaton Kenneth S. Deffeyesin vuonna 2005 julkaisema teos, joka käsittelee vaihtoehtoisia energianlähteitä öljylle. Deffeyes on yhdysvaltalainen geologi, joka varoitti tulevasta 2000-luvun öljykriisistä aikaisemmassa teoksessaan Hubbert's Peak vuodelta 2001. Teoksessaan Beyond Oil Deffeyes olettaa öljyhuipun ajoittuvan vuoden 2005 paikkeille. Hän esittelee kirjassa öljyntuotannon menetelmiä, öljyesiintymiä, öljyhuippua sekä fossiilisten polttoaineiden tulevaisuutta. Lisäksi hän käy läpi erilaisia vaihtoehtoisia energianlähteitä, kuten vetyä, ja erittelee niiden etuja sekä haittoja.
Pasi Paavisto

Pasi Paavisto (s. 1967 Harjavalta) on suomalainen voimamies ja entinen voimanostaja. Harjavallan Hakaa edustanut Paavisto on voittanut useita nuorten SM-mitaleja voimanostossa sekä aikuisten SM-hopeaa vuonna 1990 yli 125 kg:n sarjassa. Voimannostouransa jälkeen hän on osallistunut muun muassa Suomen vahvin mies -kilpailuihin sekä useisiin muihin voimamieskilpailuihin Suomessa ja ulkomailla.
Vuosina 1993–1994 Paavisto oli mukana Gladiaattorit-televisiosarjassa, jossa hänen taiteilijanimensä oli Retu. Nykyään hän työskentelee hierojana ja osteopaattina kotikaupungissaan Harjavallassa.
Vaimo ja sihteeri

Juoni

Päätähdet Clark Gable näyttelee aikakauslehden kustantajaa Van Stanhopea, Jean Harlow näyttelee erittäin seksikästä Vanin sihteeriä, Helen "Whitey" Wilsonia, ja Myrna Loy näyttelee Vanin aviovaimoa, Lindaa. Sivuosissa olevat May Robson näyttelee Vanin äitiä, Mimiä, George Barbier näyttelee J.D. Underwoodia, ja James Stewart Whiteyn poikaystävää, Davea.
Vaimo ja sihteeri kertoo Whitey Wilsonista (Harlow), joka yrittää viedä Van Stanhopen (Gable) hänen vaimoltaan Lindalta (Loy).
Polttomerkintä

Polttomerkintä on kuumalla esineellä tehty merkintä. Yleistä on eläinten merkitseminen kuumalla raudalla, mutta yleistymässä ovat polttamalla tehdyt tatuoinnit myös ihmiseen. Rauta voidaan lämmittää sähköllä, tulella tms. lämmönlähteellä. Raudan tarvitsee olla vähintään 200-asteinen, jotta tulos on toivottu.

Hoito

Merkintää pitää hoitaa huolellisesti, koska polttomerkintä tulehtuu tavallista tatuointia helpommin; tulehdus nostaa kovan kuumeen. Alue pitää pitää puhtaana, ja uusi iho on raavittava pois. Mitä paremmin hoitaa ihoa, sen parempi lopputulos.
Kanadan kilpi

Kanadan kilpi on suuri kratoni koillisessa Pohjois-Amerikassa, pääosin Kanadassa ja Grönlannissa. Kilpi koostuu karusta kivestä, joka on muodostunut prekambrisella ajalla, 4 500–540 miljoonaa vuotta sitten.
Grönlannin osuutta lukuun ottamatta kilpi on lähes pyöreä, minkä vuoksi se muistuttaa soturin kilpeä ja hevosenkenkää. Kilven keskellä on Hudsoninlahti. Kilpi kattaa suuren osan Grönlannista, Labradorin, suurimman osan Québecistä, suuren osan Ontariosta, pieniä osia New Yorkia, Michigania, Wisconsinia ja Minnesotaa, suuren osan Manitobaa, pohjoisen Saskatchewanin, pienen osan koillista Albertaa, sekä arktisten alueiden itäosia eli yhteensä noin 8 miljoonan neliökilometrin laajuisen alueen. Kilpi ulottuu itse asiassa jopa lännen Kordillieereille ja idän Appalakeille, mutta muodostumat ovat yhä maanalaisia.
Alla piilevä kalliorakenne sisältää myös Hudsoninlahden, sekä Pohjois-Amerikan ja Grönlannin välisen merialueen, mutta joidenkin määritelmien mukaan ne eivät ole osa kilpeä, koska ne sijaitsevat veden alla.
Kanadan kilvellä ovat eräät maailman suurimmat malmiesiintymät. Maaperässä on huomattavia esiintymiä nikkeliä, kultaa, hopeaa ja kuparia. Ympäri aluetta on useita kaivoskaupunkeja, joissa näitä mineraaleja kaivetaan esiin. Suurin ja tunnetuin näistä on Greater Sudbury Ontariossa. Kilpeä peittävät myös laajat havumetsät, minkä vuoksi alue on tärkeä metsätalousalue.

Geologia

Kilven nykyinen maanpinta on hyvin ohutta maaperää peruskallion päällä, joka pilkottaa monin paikoin esiin. Tämä johtuu ankarista viime jääkauden aikaisista jäätiköitymisistä, jotka peittivät kilven ja hankasivat kalliota. Jokien ja järvien suuri määrä alueella johtuu alueen nuorista vedenjakajista, jotka eivät ole vielä lajittuneet. Minnesotan osavaltiota kutsutaan 10 000 järven maaksi. Lisäksi jääkauden jälkeinen maanpinnan takaisinmuotoutuminen on yhä käynnissä. Alun perin alueella oli suuria vuoria ja paljon vulkaanista aktiivisuutta, mutta viime vuosimiljoonien kuluessa alue kului nykyiseen melko matalaan muotoonsa.
Vuorien kannat ovat syvällä, ja ne ajelehtivat tiheämmässä maankuoren vaipassa. Kun vuoret kuluvat, nousevat niiden kannat puolestaan pinnalle ja alkavat kulua. Kallio, joka tällä hetkellä muodostaa kilven pinnan, oli aikoinaan syvällä maankuoressa. Korkea paine ja lämpötila noissa syvyyksissä tarjosi sopivat olosuhteet mineralisoitumiselle.
Petra Kelly

Petra Karin Kelly s. Lehmann (29. marraskuuta 1947 Günzburg, Baijeri – 1. lokakuuta 1992 Bonn) oli saksalainen poliitikko, ympäristö- ja ihmisoikeusaktivisti.
Petra Lehmann sai katolisen kasvatuksen. Hänen sukunimensä vaihtui, kun hänen äitinsä meni naimisiin amerikkalaisen upseerin John E. Kellyn kanssa. Perhe muutti 1960-luvun taitteessa Georgian osavaltioon Yhdysvaltoihin, mutta Petra säilytti Saksan liittotasavallan kansalaisuuden. Hänestä tuli Martin Luther Kingin ihailija, ja hän kampanjoi Robert F. Kennedyn ja Hubert Humphreyn puolesta vuoden 1968 presidentinvaaleissa.
Petra Kelly opiskeli valtiotieteitä Washington D.C.:ssä ja valmistui vuonna 1968. Palattuaan Eurooppaan hän suoritti Amsterdamin yliopiston Eurooppa-instituutissa tutkinnon vuonna 1972. Vuodesta 1972 vuoteen 1982 hän työskenteli Euroopan komissiossa Brysselissä aluksi sosiaalidemokraattien mandaatilla. 
Vuonna 1979 hän oli perustamassa Saksan Vihreää puoluetta, jonka kiertävää puheenjohtajuutta hän myös hoiti. Vuodesta 1983 vuoteen 1990 hän oli vihreiden edustajana Saksan liittopäivillä ja paneutui erityisesti rauhankysymykseen, vähemmistöjen oikeuksiin ja ihmisoikeuskysymyksiin. Tiibetin asioihin hän perehtyi erityisesti. Vuonna 1982 hänelle myönnettiin Right Livelihood -palkinto. 
Vuonna 1992 Petra Kelly ja hänen kumppaninsa kenraali Gert Bastian löydettiin ammuttuina asunnostaan Bonnissa. Tapahtumaa ei ilmeisesti täysin kyetty selvittämään, mutta poliisin tulkinnan mukaan Bastian ampui ensin Kellyn ja myöhemmin itsensä.
Bonnissa on katu nimellä Petra-Kelly-Allee. Heinrich Böll -säätiö jakaa Petra Kelly -palkintoja tämän ajamien asioiden edistämiseksi.
Dodgeball – boltsit pelissä

Juoni

Elokuva kertoo Peter LaFleurista joka omistaa pienen kuntosalin. LaFleurin kuntosalin vieressä on White Goodmanin omistama suosittu sekä arvostettu huippukuntosali joka vetää Peteriltä asiakkaat. Peter elää velkakierteessä ja jos hän ei pysty maksamaan laskujaan hänen salinsa ulosotetaan ja salin oikeudet siirtyisivät lopulta Goodmanille. Peterillä on kuitenkin apunaan pieni ryhmä salinsa asiakkaita jotka ovat valmiita auttamaan Peteriä laskujen maksamisessa. He huomaavat lehdestä ilmoituksen polttopalloturnauksesta, jonka pääpalkintona on 50 000 dollaria. Voittosummalla he pystyisivät kuittamaan laskut ja pelastamaan salin. He ilmoittautuvat mukaan, mutta myös Goodman kuulee tästä ja ilmoittautuu omien miehiensä kanssa kisaan mukaan.

Arvioita

Turun Sanomien Päivi Valotien mukaan Dodgeball on typerä ja toteutukseltaan televisiomainen pölhökomedia, jonka juoni on sekä ennakoitava, pitkästyttävä että piinallisen lapsellinen. Hänestä sen juonikuviot ovat urheiluelokuvasta, mutta ne on istutettu ääliökomedian formaattiin jotta mukaan on voitu ympätä alapäähuumoria, aivan tarpeetonta mäiskintää ja liioiteltuja karikatyyrihahmoja.
Ziniaré

Ziniaré on kaupunki Burkina Fasossa noin 35 kilometrin päässä Ouagadougousta koilliseen. Kaupungissa oli vuoden 2006 väestönlaskennassa yhteensä 62 026 asukasta. Kaupunki on Oubritengan provinssin ja Plateau-Centralin alueen pääkaupunki.
Urpo Pikkupeura

Urpo Paavo Pikkupeura (s. 22. maaliskuuta 1957 Rovaniemi) on entinen suomalainen pikaluistelija.
Pikkupeura kilpaili Sarajevon 1984 talviolympialaisissa ja sijoittui 23:nneksi 1 000 metrin luistelussa. Sprinttereiden MM-kilpailuissa hän sijoittui samana vuonna yhteispisteissä 19:nneksi. Sprinttereiden Suomen mestaruuden hän voitti viidesti ja sijoittui yleisluistelijoiden SM-kilpailuissa parhaimmillaan hopealle. Suomen ennätyksiä hän luisteli 500:lla ja 1 000 metrillä.
Nykyään Pikkupeura toimii liikunnanopettajana Keravalla, Sompion yläasteella.
Kalevan navetta

Kalevan navetta on Seinäjoen Itikan kaupunginosassa sijaitseva, 1890-luvulla rakennettu suuri tiilirakennus. Noin 5 000 neliömetrin kokoinen rakennus saneerataan ja avataan alkuvuodesta 2020 kulttuurikeskuksena.
Rakennuksessa ei ole nimestään huolimatta koskaan pidetty karjaa. Sen rakennutti 1890-luvun lopulla henkivakuutusyhtiö Kalevan agronomi Karl Fredrik Edlund. Vuonna 1909 omistajaksi tuli Hugo Grönlund, joka korotti sitä ja muutti sen verkatehtaaksi, jona se toimi vuoden 1920 lopulle. Sitten rakennus otettiin puolustusvoimien käyttöön. Rakennuksen itäpuolella ollut tykkitalli purettiin vuonna 1990. Vuonna 2012 rakennusyhtiö Peab osti koko Itikanmäen alueen rakentaakseen sinne asemakaavamuutoksen ja järjestämänsä arkkitehtikilpailun mukaiset seitsemän 5–9-kerroksista kerrostaloa. Harjakattoisina ja punatiilisinä ne muistuttavat hahmoltaan alueen keskukseksi kaavailtua Kalevan navettaa.
Rakennuksen remontti valmistuu alkuvuodesta 2020, ja taloon muuttavat ainakin Seinäjoen taidehalli, Taito Etelä-Pohjanmaa ry, Taideyliopiston Sibelius-Akatemian Seinäjoen yksikkö, Seinäjoen kansalaisopisto ja lastenkulttuurikeskus Louhimo.