Al-Qaida

Nimi

Nimeä ”al-Qaida” (suom. 'perusta') käytti ensimmäisenä Afganistanin sodassa toiminut jihadisti Abdallah Azzam, Osama bin Ladenin oppi-isä. Hän kuvaili jihadistiensa edelläkävijäjoukkoa "odotetun yhteiskunnan vahvaksi perustaksi (al-qaida al-sulbah). Entinen Britannian ulkoministeri Robin Cook väitti sen tarkoittavan alun perin tietokantaa, tietokonetiedostoa, johon oli tallennettu tiedot Afganistaniin neuvostoliittolaisten vastaiseen taisteluun värvätyistä mujahideeneista.

Organisaatio

Järjestöä johtaa Aiman al-Zawahri, mutta rakenteeltaan se on hajautettu verkosto, jonka osat voivat toimia itsenäisesti. Bin Laden (K.I.A) lähimpineen ei enää voi käyttää esimerkiksi digitaalisia viestintäkeinoja sähköisen tiedustelun takia. Aiheeseen erikoistunut asiantuntija Jason Burke on kertonut Iltalehden mukaan The Observer -lehdessä 10. heinäkuuta 2005, että kun bin Ladenin ote järjestön johdossa on heikentynyt, eri terroristisolujen aikeet ja motiivit ovat tulleet entistä arvaamattomammiksi. Burke uskoo, että Lontoon heinäkuun 2005 iskujen tekijät ajattelevat käyvänsä suurta sotaa oikean ja väärän, sivistyksen ja barbarian välillä. Silloin heidän mielestään kaikki keinot olisivat sallittuja.

Irakin al-Qaida

Abu Musab al-Zarqawin johtama ”Jama’at al-Tauhid wal-Jihad” (”Ykseys/yksijumalaisuus ja Pyhä Sota”) -järjestö ilmoitti 17. lokakuuta 2004 liittyneensä al-Qaidaan ja otti uudeksi nimekseen ”Kaksoisvirran maan (Irakin) al-Qaida”. Ryhmä on julistanut tehneensä lukuisia iskuja niin Yhdysvaltain Irakissa olevia joukkoja kuin Irakin uuden hallinnon edustajia vastaan. Sen on katsottu olevan vastuussa myös lukuisista šiiamuslimeihin kohdistetuista terrori-iskuista joissa on kuollut satoja siviilejä. Irakin al-Qaida on saavuttanut mainetta myös kaapattujen yhdysvaltalaisten ja muiden ulkomaalaisten murhilla. Ryhmä on levittänyt julkisuuteen videoita, joissa kaapattuja tapetaan leikkaamalla heiltä pää irti.
Al-Zarqawin saatua surmansa Yhdysvaltain ilmaiskussa kesällä 2006 Irakin al-Qaidan johtajaksi nousi egyptiläinen Abu Ayyub al-Masri joka tunnetaan myös nimellä Abu Hamza al-Mujahir.

Historia

Al-Qaida perustettiin vuonna 1989, kun Neuvostoliitto vetäytyi Afganistanista. Järjestön perustana oli 1980-luvulla maahan saapuneiden vapaaehtoisten taistelijoiden verkosto. He kävivät Neuvostoliiton vastaista jihadia ja saivat rahoitusta sekä Yhdysvalloista että Saudi-Arabiasta. Vuodesta 1985 vuoteen 1992 arviolta 12 500 ulkomaalaista sai koulutusta pommien teossa, sabotaasissa ja kaupunkisodankäynnissä leireillä, jotka perustettiin CIA:n avustuksella. On epäilty, että CIA olisi kouluttanut myös Osama bin Ladenia. 1990-luvun alussa al-Qaida toimi Sudanissa, mutta vuoden 1996 jälkeen sen päämaja ja harjoitusleirit muutettiin Afganistaniin, missä Osama bin Laden loi kiinteät suhteet talebanien kanssa. 
Itä-Afrikan pommi-iskujen jälkeen 1998 Yhdysvallat iski risteilyohjuksin al-Qaidan koulutusleireihin Afganistanissa sekä lääketehtaaseen Sudanissa (tehdasta syytettiin kemiallisten aseiden tuotannosta al-Qaidalle, mutta ilmeisesti virheellisesti). 
Al-Qaida on periaatteessa ollut pääkohde Yhdysvaltojen presidentti George W. Bushin syyskuussa 2001 julistamassa sodassa terrorismia vastaan. Yhdysvallat hyökkäsi loppuvuodesta 2001 Afganistaniin ja kukisti sitä johtaneen ääri-islamilaisen Taliban-ryhmittymän näiden kieltäydyttyä luovuttamasta Osama bin Ladenia ja al-Qaidaa Yhdysvalloille. Osama bin Ladenin onnistui kuitenkin ilmeisesti päästä pakoon. Monia al-Qaidan jäseniä kuitenkin piileskelee Afganistanissa ja Pakistanin Afganistanin vastaisella rajaseudulla.
Vuonna 2007 al-Qaidan on arvioitu vahvistaneen asemiaan etenkin Libanonissa, Syyriassa ja Jordaniassa. Gazassa Hamasiin pettyneet palestiinalaismilitantit ovat siirtyneet radikaalimman al-Qaidan kannattajiksi. al-Qaida on myös värvännyt tehokkaasti tukijoita Libanonissa ja Syyriassa edelleen pakolaisleireillä elävien palestiinalaisten joukosta. Toukokuussa al-Qaidaan yhteyksissä ollut Fatah al-Islam, jonka jäsenet ovat entisiä maltillisen ja sekulaarin Fatahin kannattajia, ottivat yhteen Libanonin armeijan kanssa, ja liike on nousemassa jopa Hizbollahin vastavoimaksi.
Al-Qaidan varakomentaja Aiman al-Zawahri piti sotaa Yhdysvaltain joukkoja vastaan Irakissa jo voitettuna, ja kehotti laajentamaan toimintaa muihin Lähi-idän maihin. Hänen poliittisena päämääränään on nykyiset Syyrian, Libanonin ja Palestiinan käsittävän Suur-Syyrian jälleenperustaminen, syrjäyttää Syyrian baathistipresidentti Bašar al-Asad ja estää Hizbollahin vahvistuminen Libanonin hallituksen kustannuksella.

Tavoitteet

Turvallisuusratkaisuihin ja terrorismin torjuntaan erikoistuneen ICP-Groupin toimitusjohtaja Will Geddes arvioi, että alqaidalaisten terroristien tarkoitus on kirjaimellisesti levittää kauhua (engl. terror) vihollisessa. Iskemällä metropoleihin järjestö laskee saavansa uhreja ja julkisuutta. Peruspyrkimyksiä järjestölle on Geddesin mukaan saada Yhdysvallat ja muut läntiset valtiot, yritykset ja intressit poistumaan Lähi-idästä ja muilta muslimien pyhiltä paikoilta. Politiikkaa voi kenties pitää myös eräänlaisena arabinationalismin äärimuotona. Toinen tavoite on asettaa islamiin pohjautuvia hallituksia maallisten tilalle.
Brittihallituksen raporttien mukaan al-Qaida värvää maassa 2000-luvulla liberaalin tai maallisen taustan omaavia muslimeja. Moskeijoiden jäätyä maltillisten muslimien haltuun järjestö tekee pestuutyötä jopa pubeissa ja diskoissa. Myös eurooppalaisia pyritään saamaan mukaan.

Egyptin Bagdadin-suurlähettilään sieppaus

Egyptin suurlähettiläänä Irakissa toimiva Ihab al-Šarif kidnapattiin 3. heinäkuuta 2005. Sieppaajaksi ilmoittautui Irakin al-Qaida. Sieppaajien julkaisemaksi uskottu arabiankielinen viesti kertoo, että Britanniaa on varoitettu Irakin miehittämisestä ja että Tanskaa ja Italiaa vaaditaan vetämään joukkonsa Irakista. Ihab al-Šarifin on 7. heinäkuuta 2005 ilmoitettu kuolleen.