Akagi

Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1920 8-8 laivaston täydennyssuunnitelman taistelulaiva No. 5:nä Kuren laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 6. joulukuuta 1920 Amagi-luokan taisteluristeilijänä. Japanin ratifioima Washingtonin laivastosopimus keskeytti työt aluksella 5. helmikuuta 1922. Sopimus rajoitti Japanin laivaston raskaiden yksiköiden kokonaistonniston 315 000 tonniin ja alusten maksimimäärän kymmeneen. Se kielsi myös uusien alusten valmistuksen. Sopimuksessa kuitenkin sallittiin 81 000 tonnin siirron lentotukialusten rakentamiseen, vaikka yksittäisen aluksen uppouma olikin rajoitettu 27 000 tonniin lukuun ottamatta kahta, joiden uppouma voisi olla jopa 33 000 tonnia.
Hōshōn muutostöiden onnistuttua Japanin laivastoesikunta päätti muuttaa keskeneräiset 40 000 tonnin taisteluristeilijät Akagin ja Amagin lentotukialuksiksi osana vuoden 1924 laivasto-ohjelmaa. Akagin valmistukseen oli alun perin budjetoitu 24,7 miljoonaa jeniä, ja esikunta arvioi, että kahdeksan miljoonaa jeniä olisi käytetty töiden keskeytyessä helmikuussa 1922. Lisäbudjettina hyväksyttiin 90 miljoonaa jeniä alusten muutostöihin.
Akagin muutostyöt aloitettiin 9. marraskuuta 1923. Alus laskettiin lentotukialuksena vesille 22. huhtikuuta 1925 ja se liitettiin laivastoon 25. maaliskuuta 1927, vaikka koeajot jatkuivat aina marraskuuhun. Sen kokonaispituus oli valmistuessa 261,21 metriä, leveyden ollessa 31,32 ja syväyksen 8,08 metriä. Aluksen uppouma oli laivastosopimuksen mukaan mitattuna 27 300 ja täysin kuormattuna 34 920 tonnia, mikä oli lähes 7 000 tonnia vähemmän kuin suunnitellulla taisteluristeilijällä. Aluksen miehistöön kuului 1 600 henkeä.

Palvelus

Alus liitettiin 1. elokuuta 1927 Yhdistettyyn laivastoon (jap. Rengo Kentai), jolloin sen lentorykmenttiin kuului kaksitoista Mitsubish type 10 1MF3 hävittäjää, 24 kappaletta Mitsubishi type 13 B1M rynnäkkökonetta ja kaksitoista Mitsubishi type 10 2MR tiedustelulentokonetta.
Alus osallistui elokuun lopulla ensimmäisiin sotaharjoituksiinsa. Jo 1. marraskuuta alus luokiteltiin ensimmäisen luokan reservialukseksi ja kuukautta myöhemmin Shozaburo Kobayashi vastaanotti aluksen päällikkyyden. Se muodosti 1. huhtikuuta 1928 Hōshōn kanssa 1. lentotukialusviirikön, joka liitettiin Yhdistettyyn laivastoon. Sotaharjoituksissa toinen aluksista kuului omille sinisille joukoille ja toinen vastustajien punaisille joukoille keisarillisen Japanin laivaston harjoitellessa ensimmäistä kertaa lentotukialusten käyttöä sekä puolustukseen että hyökkäykseen. Harjoituksen päätyttyä viirikkö lakkautettiin ja alus palasi 10. joulukuuta ensimmäisen luokan reserviin, jolloin Isoroku Yamamoto vastaanotti aluksen päällikkyyden.
Alus palautettiin 1. huhtikuuta 1929 1. lentotukialusviirikköön, jonka mukana se osallistui kevään sotaharjoitukseen. Harjoituksessa 20. huhtikuuta myrsky pakotti aluksen lentokoneet tekemään pakkolaskun veteen Saishutoshiman rannikolle. Alus palasi Saseboon 22. huhtikuuta. Se vastaanotti uuden päällikön Kiyoshi Kitagawan 1. marraskuuta 1929 ja kuukauden viimeinen päivä alus luokiteltiin jälleen ensimmäisen luokan reserviin, mistä se palasi viirikköön vasta 1. joulukuuta 1930 Hideo Wadan tullessa päälliköksi. Wada loukkaannuttua 18. elokuuta 1931 laskeutuvan lentokoneen alle jäätyään aluksen päälliköksi tuli 28. elokuuta Jiro Onishi, joka oli tehtävässä vain pari kuukautta ennen kuin päälliköksi tuli 1. marraskuuta Hoshio Shibayama.
Aluksen siirto 1. joulukuuta toisen luokan reserviin merkitsi huollon alkamista ja Yokosukan laivastontelakalla ilmastointi ja radiojärjestelmät modernisoitiin. Tasan vuotta myöhemmin alus palasi ensimmäisen luokan reserviin ja lopulta 25. huhtikuuta 1933 operatiiviseen palvelukseen, kun se liitettiin 2. lentotukialusviirikköön. Se osallistui viirikön mukana vuotuiseen merisotaharjoitukseen. Alus siirrettiin 1. laivaston 1. lentotukialusviirikköön 20. lokakuuta, jolloin sen päälliköksi tuli Nishizo Tsukahara.
Akagi osallistui vuonna 1937 Kiinan–Japanin sotaan.
Pearl Harboriin hyökänneen osaston lippulaivana alus ja sen puolisisar Kaga muodostivat vara-amiraali Chūichi Nagumon 1. tukialusviirikön.
Eteläisen Tyynenmeren taisteluissa aluksen koneet pommittivat Darwinia 19. helmikuuta ja Rabaulia maaliskuussa. Alus siirtyi osastoineen huhtikuussa 1942 Intian valtamerelle, jossa sen lentokoneet upottivat risteilijät HMS Dorsetshiren ja HMS Cornwallin, iskivät Ceylonin laivastotukikohtiin ja upottivat lentotukialus HMS Hermeksen.
Midwayn taistelussa 4. kesäkuuta 1942 Yhdysvaltain laivaston lentotukialus USS Enterpriseltä lähetetyt SBD Dauntless -syöksypommittajat (VB-6, kapteeniluutnantti Clarence Wade McCluskey) iskivät alukseen saaden siihen kaksi osumaa. Ensin keskilaivaan pommin räjähtäessä hallikannella pudotettuaan lentokonehissin ja sitten aluksen takaosaan lähtövalmiiden lentokoneiden sekaan.
Akagi syttyi palamaan ja kello 10.46 amiraali Nagumo poistui alukselta siirtäen lippunsa risteilijä Nagaralle. Kapteeni Aoki joutui jättämään komentosillan ja siirtymään lentokannen etuosaan. Hän toivoi voivansa pelastaa laivan, mutta kello 11.35 laivan omat torpedo- ja pommivarastot räjähtivät. Keisarin muotokuva evakuoitiin kello 13.38 laivan edelleen palaessa. Kello 20 kapteeni Aoki käski jättämään laivan, joka jäi ajelehtimaan palavana hylkynä. Seuraavana aamuna hävittäjät Arashi, Hagikaze, Maikaze ja Nowaki upottivat aluksen torpedoin.
Aluksen tuhoutuessa sai surmansa yli 260 merimiestä.