Icknield Street

Icknield Street eli Ryknild Street on roomalainen tie, joka kulkee Englannin keskiosien poikki etelästä Gloucestershirestä koilliseen Yorkshireen. Matkallaan se kulkee nykyisten kaupunkien Alcesterin, Birminghamin, Lichfieldin ja Derbyn kautta. Tien pituus on noin 180 kilometriä.
Suuri osa Icknield Streetin reitistä on nykyisinkin valtatienä, erityisesti A38 Lichfieldin ja Derbyn välillä. Monet tieosuudet ovat edelleen myös nimeltään ”Icknield Street”. Nimi ”Ryknild Street” on edelleen käytössä Lichfieldissä ja ”Ryknild Road” Derbyssä. Tietä kutsutaan nimellä ”Icknield Street” erotukseksi rautakautisesta ”Icknield Way” -tiestä.

Tien merkitys

Roomalaiset rakensivat teitä Britanniaan vuodesta 43 alkaen. Niitä tarvittiin sekä provinssin valloittamisessa että hallinnon ylläpitämisessä. Tärkein tehtävä oli virallisen postin, Cursus Publicus, kuljettaminen, jota kuljettaneet pikalähetit saattoivat edetä jopa 240 kilometriä päivässä. Päätieverkolla oli hevosasema 12 kilometrin välein, ja majatalo joissa lähetit saattoivat yöpyä noin 40 kilometrin välein. Virkateistä tuli kauppareittejä. Roomalaisajan jälkeen tiet toimivat usein tontinrajoina. Osa jäi käytöstä, mutta toiset jaksot ovat edelleen osa Britannian nykyistä valtatieverkostoa. Tiestöstä löytyy jäänteitä ojista ja viemäröinnistä, siltarumpuja ja tien varrelta rakennustyössä käytettyjä kivilouhoksia. Kaikki rakenteet eivät ole välttämättä alkuperäisiä.

Tielinja nykyisin

Tie on eronnut Fosse Waystä lähellä Bourton-on‑the‑Wateria. Parin kilometrin päässä muinaisesta risteyskohdasta alkaa Condicott Lane -niminen kuja, joka noudattaa roomalaisaikaista tielinjaa. Siitä pohjoiseen tietä voi seurata osana nykyistä tieverkkoa. Paikoin se on kunnan tai seurakunnan rajana. Lähellä Bidford-on-Avonia nykyinen tie kaartaa keskiaikaiselle sillalle, kun taas pengerrys osoittaa roomalaisaikaisen tielinjan.
Tie kulkee Birdfordin halki nimellä Waterloo Street. Bidfordista tie jatkaa Wixfordin ja Ragley Hallin kautta Alcesteriin. Alcesterissa muinainen ylityspaikka on kadonnut uusien rakenteiden alle, mutta kaupungin pohjoispuolella roomalaisaikainen tielinja on jälleen hahmotettavissa valtatiessä A435. Birminghamia lähestyttäessä modernin tien linjaa on oikaistu mutta vanha reitti hahmottuu pensasaidan reunustamassa kevyen liikenteen väylässä.
Birminghamin kaupunkialueella tietä on jälleen vaikea seurata, mutta kaupungin pohjoisosassa Sutton Parkin laajalla viheralueella on yli kaksi kilometriä pitkä jakso, jota on sanottu yhdeksi parhaiten säilyneistä roomalaisista tiestä. Se on 8 metriä leveä, keskeltä korkeampi kuin reunoilta niin että vesi valuu nopeasti pois tieltä. Tie on rakennettu paikallisesta sorasta, ja sorakuopat näkyvät edelleen maastossa. Tältä tieosalta on löytynyt kolikoita Konstantinus Suuren ja Diocletianuksen valtakausilta. Rowton Hilliltä on löytynyt juomavesilähteen läheltä tilapäinen leiripaikka, joka on ollut kenties tienrakentajien käytössä. Staffordshiren puolella Letocetum-nimisen roomalaisaikaisen leirin raunioiden lähistöllä tie risteää tärkeän roomalaistien Watling Streetin, muuttaa suuntaansa ja kulkee kohti Lichfieldiä. Hiukan ennen Lichfieldiä se yhtyy nykyiseen valtatiehen A38 ja jatkuu lähelle Derbyä. Tie kulkee monin paikoin 60-100 cm koholla muun maaston yläpuolella, mikä näyttää miten perusteellisesti se on aikoinaan perustettu. Littleoverin kohdalla tie kääntyy itään tienumerolla A5250. Osa tiestä on kaivettu esille lähellä Derventiota. Kaupungin länsipuolella se kulkee lähellä Strutts Parkin roomalaista linnoitusta. Sieltä löytyneitä ruukkuja on Derbyn kaupunginmuseossa. Derventiosta eli nykyisestä Little Chesteristä tien tiedetään jatkaneen itään. Breadsallissa sitä on tutkittu, ja tien pohja koostuu siellä suurista hiekkakivilohkoista, joiden päällä on hienojakoisempaa hiekkakiviainesta. Derbystä Chesterfieldiin tielinja on nykyisin valtatie A61.