google/wiki40b huggingface dataset:
Aleksandr Brjullov

Aleksandr Pavlovitš Brjullov (ven. Алекса́ндр Па́влович Брюлло́в, 10. joulukuuta 1798 Pietari – 21. tammikuuta 1877 Pietari) oli venäläinen arkkitehti ja taiteilija. Taidemaalari Karl Brjullov on hänen veljensä.
Aleksandr Brjullov opiskeli Andrei Mihailovin johdolla Pietarin taideakatemiassa vuosina 1810–1821. Vuodesta 1822 lähtien hän opiskeli arkkitehtuuria Italiassa ja vuosina 1826–1830 Ranskassa. Vuodesta 1831 lähtien hän toimi Pietarin taideakatemian professorina ja akateemikkona.
Brjullovin suunnittelemia rakennuksia ovat klassistiset Mihailovski-teatteri ja kaartin joukkojen esikunta (1837–1843) Pietarissa sekä Pulkkalan observatorio (1843–1839). Uusgotiikkaa edustaa Parkalan kirkko (1831) ja romaanista tyyliä Pyhän Pietarin ja Paavalin kirkko Nevski-prospektilla. Arkkitehti osallistui Talvipalatsin sisustamiseen vuoden 1837 tulipalon jälkeen. Hänet tunnetaan myös hienostuneena akvarellimaalarina.
Tuko Logistics

Historia

Keskon hankkiessa 1996 osake-enemmistön Tukosta se oli pilkottava useaan eri osaan, jolloin tukkuliiketoimintaa hoitanut Tukospar muuttui Tuko Logisticsiksi saaden neljä omistajaa: Wihurin, Keskon, Stockmannin ja Heinon Tukun. Kesko osti vuonna 2015 Suomen Lähikaupan, joka omisti Tuko Logisticsista 39%. Tuko Logistics lopetti toimintansa vuoden 2018 päättyessä.
Daniel Wallén

Ura

Wallen on pelannut urallaan 159 lajin turnausta. Hän on myös voittanut 4 maailmanmestaruutta Ruotsin maajoukkueessa. Vuonna 2004 Wallen nousi ITHF:n maailmanrankingin kärkeen.
Väinö Kaski

Väinö Valdemar Kaski (23. syyskuuta 1890 Helsinki – 13. lokakuuta 1945) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat puuseppä Jaakko Kaski ja Maria Gustava Lindroos. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1914 Franziska Koblischken kanssa, joka kuoli vuonna 1925 ja hän avioitui toisen kerran vuonna 1938 Aino Astin kanssa.

Opinnot

Kaski kävi kahdeksan luokkaa Helsingin suomalaisesta reaalilyseota ja jatkoi opintojaan Saksassa vuosina 1913–1914 Mittweidan teknillisessä ja Zwickaun insinööriopistossa.

Jääkärikausi

Kaski liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 19. lokakuuta 1915, josta hänet siirrettiin 19. helmikuuta 1916 alkaen pataljoonan 4. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella sekä Aa-joella. Kaski perusti pataljoonan rintamalle lähdön koittaessa pataljoonan lääkintäkoiraosaston ja toimi pataljoonan rintamalla olo ajan sen johtajana vuoden 1917 alkuun saakka. Rintamalta palattua edellä mainittu osasto lakkautettiin.

Suomen sisällissota

Kaski saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana luutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi joukkueenjohtajaksi 5. jääkäripataljoonaan, josta hänet siirrettiin komppanianpäälliköksi 9. huhtikuuta 1918 alkaen 6. Jääkärirykmentin 16. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Säiniöllä ja Viipurissa.

Sisällissodan jälkeinen aika

Kaski siirrettiin sisällissodan jälkeen 25. kesäkuuta 1918 Kaartin jääkäripataljoonan 3. komppanian ja 2. joulukuuta 1918 Jääkäriprikaatin polkupyöräosaston päälliköksi. Armeijasta hän erosi 21. tammikuuta 1920 ja siirtyi Suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin sotilasohjaajaksi Pohjois-Hämeen suojeluskuntapiin 1. huhtikuuta 1920 alkaen ja hän palveli sotilasohjaajana 15. maaliskuuta 1922 saakka, jolloin hän siirtyi Rajavartioston sotakoiratarhan johtajaksi ja oli sen palveluksessa 15. helmikuuta 1925 saakka. Seuraavaksi hän toimi johtajana Valtion koiratarhan poliisikoirakertauskursseilla. Myöhemmissä elämän vaiheissaan hän toimi sanoma- ja aikakauslehtien tilapäisavustajana sekä vuodesta 1937 alkaen ylimääräisenä virkailijana Rajavartiostojen esikunnassa talvisodan syttymiseen saakka.
Lipoproteiinilipaasi

Lipoproteiinilipaasi on entsyymi, joka osallistuu lipidien aineenvaihduntaan hydrolysoimalla triglyseridejä vapaiksi ravahapoiksi ja glyseroliksi. Erityisesti entsyymi hydrolysoi erittäin matalan tiheyden lipoproteiineja (VLDL) ja kylomikroneja. Lipoproteiinilipaasi on hyvin tärkeä entsyymi eläinten rasva-aineenvaihdunnassa. Lipoproteiinilipaasin EC-numero on EC 3.1.1.34 ja CAS-numero 9004-02-8.

Rakenne ja toiminta

Lipoproteiinilipaasi on rakenteeltaan kahdesta erilaisesta alayksiköstä koostuva homodimeeri, johon kuuluu myös polysakkaridiosa eli se on glykoproteiini. Ihmisen entsyymin molekyylimassa on 67 KDa. Lipoproteiinilipaasia esiintyy endoteelisoluissa muun muassa verisuonten seinämissä. Liporoteiinilipaasi vaatii koentsyymikseen apolipoproteiini C2:n ja lisäksi myös apolipoproteiini A4 aktivoi entsyymiä Sen sijaan apolipoproteiini C1 ja C3 ovat lipoproteiinilipaasin inhibiittoreita. Lipoproteiinilipaasi hydrolysoi lipoproteiinien sisältämiä triglyseridejä glyseroliksi ja rasvahapoiksi. Kylomikroneista jäävä kolesterolia sisältävä osa niin kutsuttu kylomikronijäänne kuljetetaan maksaan prosessoitavaksi ja VLDL muuttuu IDL:ksi.

Lipoproteiinilipaasi elintarviketekniikassa

Lehmän maito sisältää runsaasti lipoproteiinilipaasia. Mikäli maito homogenoidaan ennen pastörointia tai se altistetaan erimerkiksi voimakkaalle ravistelulle tai pumppaukselle voi lipoproteiinilipaasi alkaa hajottavaan triglyseridejä, mikä johtaa makuvirheisiin. Pastöroinnin aikana entsyymi inaktivoituu.
Jonny spielt auf

Jonny spielt auf opus 45 (suom. Jonny alkaa soittaa) on Ernst Křenekin ooppera, joka kantaesitettiin Leipzigissa helmikuussa 1927. Teos yhdisti ennenkuulumattomalla tavalla jazz-aineksia taidemusiikkiin. Oopperan libretossa esiintyy myös pikajunia, poliisiautoja ja muita uuteen, nykyaikaiseen elämäntapaan kuuluvia aineksia. Oopperasta tuli hyvin suosittu, ja se käännettiin nopeasti 14 kielelle.
Oopperan päähenkilö oli musta, mikä herätti pahennusta kansallissosialisteissa. Oopperaa vastaan järjestettiin laajoja mielenosoituksia, jotka alkoivat Wienissä talvella 1927–1928. Natsien mielestä ooppera levitti ”juutalais–nekru-saastaa” oopperaohjelmistoon. Křenekin musiikki kiellettiin lopulta kokonaan vuonna 1938 pääosin oopperan vuoksi. Oopperan suosio lähti 1900-luvun lopulla kasvuun, kun natsien kieltämää musiikkia ryhdyttiin laajemmin esittämään ja levittämään.
Boreout

Boreout tarkoittaa työssä turhautumista ja pitkästymistä mielekkäiden työtehtävien puutteesta johtuen  vastakohtana liian runsaasta työstä seuraavalle työuupumukselle eli burnoutille. Ongelma syntyy, kun työntekijän taidot ja työtehtävien laatu tai määrä eivät ole tasapainossa. Työntekijä saattaa tehdä päivän työt muutamassa tunnissa jolloin loppupäivä on joutoaikaa. Tällöin valtaosa työntekijän "työpanoksesta" kuluu ajantappamiseen, kuten näennäisiin "palavereihin" tai tietokoneella pelattaviin peleihin, internetin keskustelufoorumeihin ja chatteihin.
Sveitsiläiset yrityskonsultit Philippe Rothlin ja Peter Webder ovat tutkineet boreoutia ja julkaisteet asiasta kirjan Diagnose Boreout. Warum Unterforderung im Job krank macht.
Iron Fire

Iron Fire on vuoden 2000 tienoilla perustettu tanskalainen power metal/speed metal -yhtye. Yhtyeen ensimmäinen albumin kuulosti samantapaiselta kuin muidenkin power metal -yhtyeiden, kuten HammerFallin, Helloweenin ja Running Wildin, musiikki.
Vuosina 2001 - 2006 yhtyeellä ei ollut vakaata kokoonpanoa (minkä voi huomata kohdasta "entiset jäsenet"). Maaliskuussa 2006 yhtye julkaisi albumin Revenge ja samalla levy-yhtiöksi vaihtui Napalm Records.
Eeppi Ursin

Eeppi Ursin (s. 1977) on suomalainen laulaja ja muusikko. Hän voitti vuonna 2001 Lady Summertime -jazzlaulukilpailun ja on sen jälkeen esiintynyt vuonna 2002 perustetun omaa nimeänsä kantavan yhtyeen kanssa aluksi laulajana ja vuodesta 2006 myös pianistina. Yhtyeen muut jäsenet ovat Timo Kämäräinen tai Saku Mattila (kitara), Antti Lötjönen (basso) ja Olli Krogerus (rummut).
Yhtye julkaisi monenlaisia musiikillisia vaikutteita yhdistelevän ensialbuminsa Violet vuonna 2005. Albumin laulut ovat Ursinin säveltämiä ja sanoittamia.  Vuonna 2009 yhtye julkaisi toisen albuminsa Yellow Page Girl. Vuonna 2016 Ursin aloitti uuden suomenkielisen sooloalbumin työstön yhdessä tuottaja Jyri Sariolan kanssa, jolta ilmestyi samana vuonna single Nälkämaan laulu ja vuonna 2017 Luomusic-levymerkin kautta single Tue mua.   Jäljet-albumi julkaistiin syyskuussa 2017.
Ursin on ollut mukana myös jazzpianisti Aki Rissasen Warp!-triossa, lauluyhtye Club for Fivessa (2011–2013) sekä kuuden naisen muodostamassa lauluyhtyeessä AiA. Hänen muita yhteistyökumppaneitaan ja -kuvioitaan ovat olleet Maija Kaunismaa & Yhtye, Castafioren Korut (Ira Kaspi, Timo Kämäräinen ja Riikka Timonen), AinoA ja Soi. Ursin on tehnyt myös paljon teatterimusiikkia. Vuonna 2014 Ursin esiintyi Kaartin Combon solistina Presidentinlinnassa itsenäisyyspäivän vastaanotolla.
Ursin on toiminut lauluntekijänä myös muille artisteille, esimerkiksi Ursin on tehnyt sanoituksia Mikko Pettiselle ja Club for Five-yhtyeelle tehnyt kappaleen Maailma nauraa lapsilleen. Kuumat Altot-yhtyeelle Ursin on toiminut säveltäjänä.   
Eeppi Ursin oli myös 2000-luvun alussa mukana Canto Finlandian levyillä.
Fakty i kommentarii

Fakty i kommentarii (ven. Факты и комментарии) on Ukrainan suosituin iltapäivälehti, jolla on yli 1,1 miljoonan levikki. Lehti on perustettu elokuussa 1997. Lehti on venäjänkielinen ja sen päämaja on Kiovassa.
Lehti kuuluu oligarkki Viktor Pintšukin mediaomistuksiin.
Finnhittien kuninkaat

Finnhittien kuninkaat on iskelmälaulajien Danny, Frederik ja Tapani Kansan perustama keikkaryhmä. Kiertueella ollessaan jokainen heistä esittää vuorollaan omia kappaleitaan. Frederik ja Tapani Kansa riitaantuivat kesällä 2016, mutta se ei estänyt kiertuetta. Heidän ensimmäinen kiertueensa alkoi kesällä 2016. Kolmikon keikkailu jatkui kesällä 2017. Alkukesästä Frederik kuitenkin jättäytyi pois ja hänet korvasi muutaman viikon Virve Rosti. Frederik palasi pian takaisin kokoonpanoon ja he kiertue jatkui koko kesän ja talven.
Maskotti

Maskotti on hahmo, joka esimerkiksi kannustaa urheilujoukkuetta tai on ravintolan vetonaula lapsille. Maskotteja voidaan myös käyttää omana onnenkaluna, esimerkiksi koululuokalla voi olla oma maskotti. Maskotti on yleensä eläin, mutta se voi myös olla mikä tahansa olento. Maskotin tarkoituksena esimerkiksi urheilutapahtumissa (varsinkin Yhdysvalloissa) on yleensä kannustaa joukkueen kannattajia kannatushuutoihin ynnä muuta sellaista. Tällöin maskottina toimii joku maskotin pukuun sonnustautunut henkilö. Maskotin kuvalla ja nimellä voidaan myös myydä erilaisia oheistuotteita. 
Myös monella urheilijalla on maskotti.  Tällaisia maskotteja käytetään usein urheilijoiden kotisivuilla, ja usein t-paitoja ja esimerkiksi matkapuhelimien taustakuvia myydään nimenomaan maskotin eikä itse urheilijan kuvalla.
Sana maskotti on tullut suomeen ruotsin ja englannin kautta ranskasta – mascotte on deminutiivijohdos provensaalin noitaa tarkoittavasta sanasta masco. Maskotti on tarkoittanut onnenkalua, talismaania tai noidan lumousta. Mahdollisesti sana juontaa juurensa keskiajan latinan sanasta masca ’maski, aave, painajainen’. Käsitteen teki tunnetuksi Edmond Audranin vuoden 1880 komediallinen ooppera La Mascotte, jossa kodissa asuva keiju tuo onnea italialaiselle maanviljelijälle. Ooppera esitettiin seuraavana vuonna englanniksi. Suomen kirjakielessä maskotti on tullut käyttöön 1900-luvun alkupuolella.
Anssi Sinnemäki

Anssi Sinnemäki (s. 18. syyskuuta 1947 Helsinki) on suomalainen kirjankustantaja, toimittaja ja kustannustoimittaja. Koulutukseltaan hän on filosofian maisteri. Hänet muistetaan erityisesti vasemmistolaisen Kulttuurivihkot-lehden päätoimittajana toimimisesta vuosina 1980–1982 ja 1984–1987.
Sinnemäki oli 1970-luvulla Tiedonantajan toimittaja ja taistolaisen kulttuuriliikkeen (ks. Kulttuurityöntekijäin liitto) aktivisti, mutta hän luopui poliittisesta toiminnasta 1980-luvun alkupuolella.  Sinnemäki on kulttuuriyhdistys Kiilan jäsen. Hänellä on pienkustantamo Tamara Press.

Perhe

Anssi Sinnemäki on vihreiden kansanedustaja Anni Sinnemäen isä.
Anssi Sinnemäen isä taas oli lapualainen rovasti Jussi Sinnemäki, joka osallistui Lapuan liikkeeseen ja IKL:n toimintaan, ja niistä erkaannuttuaan siirtyi kokoomukseen.
Täällä Pohjantähden alla (vuoden 2009 elokuva)

Vastaanotto

Tv-Nytin viisi kriitikkoa antoi elokuvalle keskimäärin 2,2 tähteä.
Elokuvan saama kritiikki oli pääosin kuitenkin positiivista. Verkkolehti Uuden Suomen Mikko Piela sanoo Koivusalon kehittyneen ohjaajana ja tekevän varmakätistä, joskin yllätyksetöntä jälkeä. Hän kehuu myös näyttelijätyötä ja toteaa: ”Tähän kyläyhteisöön tekee mieli uskoa”. Suomen Kuvalehden Kalle Kinnunen sanoo uutta Pohjantähteä ensimmäiseksi Koivusalon elokuvaksi, jota katsoessa ei ole koko ajan vaivaantunut olo. Hän sanoo elokuvaa sujuvaksi toisinnoksi Edvin Laineen elokuvasta, mutta näkee Koivusalon heikkouksiksi vetämättömän kuvakerronnan ja näyttelijäohjauksen puutteen.
Wienin filharmonikkojen uudenvuoden konsertti

Wienin filharmonikkojen uudenvuoden konsertti (saks. Neujahrskonzert der Wiener Philharmoniker) on joka vuosi, uudenvuodenpäivänä 1. tammikuuta järjestettävä klassisen musiikin konsertti, joka pidetään Wienin musiikkiystävien seuran konserttitalon Suuressa musiikkiyhdistyssalissa Wienissä, Itävallassa. Konsertissa Wienin filharmonikot esittävät itävaltalaisen Straussin säveltäjäsuvun musiikkia, mutta myös muiden itävaltalaissäveltäjien teoksia. Uudenvuoden konsertti on järjestetty vuodesta 1941 ja Itävallan yleisradioyhtiö ORF on televisioinut sen 1950-luvulta alkaen. Televisiointia seuraa 50 miljoonaa ihmistä 72 maassa ympäri maailman, mukaan lukien Suomi, jossa sen esittää Yleisradio.
Kansainvälinen autoton päivä

Kansainvälinen autoton päivä on 22. syyskuuta vietettävä kansainvälinen vuosipäivä. Päivä syntyi Euroopassa 1990-luvulla järjestetyistä tempauksista, joissa kiinnitettiin huomiota kasvavan liikenteen aiheuttamiin ongelmiin ja joukkoliikenteen kehittämiseen. Koko Euroopan kattavaa teemapäivää vietettiin ensimmäisen kerran 22. syyskuuta 2001, ja tapahtuma levisi myös Euroopan ulkopuolelle.
Autottomana päivänä on usein suljettu kaupungeissa tilapäisesti katuja. Vuonna 2008 Helsingissä Esplanadin puiston ympärillä suljettiin katuja siten, että vain tonteille ajo oli sallittu.
Myös Suomessa vietetään autotonta päivää. Kuitenkin vuodesta 2012 alkaen päivää on kutsuttu auton vapaapäiväksi.
Gimmel

Ura

Gimmelin ensimmäinen single ”Etsit muijaa seuraavaa” ilmestyi 25. lokakuuta 2002. Se myi muutamassa päivässä kultaa ja puolessatoista viikossa platinaa. Single nousi ensimmäisellä listaviikolla suoraan Suomen virallisen singlelistan ykköseksi ja pysyi listan ensimmäisenä neljä viikkoa. Kappaleesta tehtiin myös musiikkivideo, joka kuvattiin Ranskassa. 
Gimmelin esikoisalbumi Lentoon ilmestyi 22. marraskuuta 2002. Se nousi suoraan Suomen virallisen albumilistan ykköseksi ja oli ykkösenä kolme viikkoa. Vuonna 2002 levyä myytiin runsaat 92 000 kappaletta, ja se oli vuoden myydyin albumi Suomessa. Yhteensä levyä on myyty yli 98 000 kappaletta.
Gimmelin toinen single ”Roviolla” ilmestyi 17. tammikuuta 2003, ja se sijoittui kolmanneksi ensimmäisellä listaviikolla. Singlellä on aikaisemmin julkaisematon kappale ”Tatuointi”. Yhtye voitti vuoden 2003 Emma-gaalassa kolme palkintoa: pop-rock-tulokas, vuoden esikoisalbumi ja vuoden myydyin albumi.
Gimmeliltä ilmestyi loppuvuodesta 2003 uusi albumi Kaksi kertaa enemmän, jolta julkaistiin singleinä ”Sydän pliis särkekää” ja ”Harmaata lunta”, joista jälkimmäisestä on tehty myös musiikkivideo.
Gimmelin albumi Pisaroita ja kyyneleitä ilmestyi elokuussa 2004, minkä jälkeen yhtye ilmoitti lopettavansa syksyn jäähyväiskiertueen jälkeen. Yksi syy hajoamiseen oli Susanna Korvalan kyllästyminen yhtyeen suosion tuomaan julkisuuteen. Yhtyeen hajoamisen jälkeen Jenni Vartiainen on siirtynyt menestyksekkäälle soolouralle, Ushma Olava valmistui Teatterikorkeakoulusta vuonna 2009 ja Susanna Korvala on sittemmin keskittynyt perhe-elämään.
Vuonna 2007 Gimmelin menestyskappaleita koottiin levy-yhtiön Collections-kokoelmalevysarjaan.
Vuonna 2013 Gimmel palasi hetkellisesti yhteen, kun trio esiintyi yhtyeen järjestämällä salakeikalla.
Groznyin hyökkäys 2014

Hyökkäys

Hyökkääjät saapuivat kolmella autolla tiukasti vartioituun Groznyihin kello yhdeltä yöllä, jolloin he tulittivat liikennepoliisin tarkastuspistettä surmaten kolme liikennepoliisia. Tämän jälkeen hyökkääjät saapuivat Groznyin lehdistötalolle, joka tuhoutui myöhemmin päivällä tulipalossa. Hyökkääjistä kuusi kuoli lehdistötalolla. Myöhemmin he ottivat haltuunsa myös koulurakennuksen, jossa ei kuitenkaan tapahtumien aikana ollut oppilaita. Venäjän televisio esitti turvallisuusjoukkojen tulitusta rakennusta vastaan automaattiasein ja singoin.

Seuraukset

Hyökkäyksen tekijöiksi ilmoittautuivat Kavkaz Center -verkkosivuilla julkaistulla videolla Kaukasian emiraatin jäsenet, jotka sanoivat kyseessä olleen koston musliminaisten alistamisesta. Hyökkäys tehtiin päivää ennen Tšetšenian ensimmäisen sodan alkamisen 20-vuotispäivää. Samalla videolla hyökkäyksen kerrotaan tehdyn Aslan Byutukayevin käskystä. Venäläislähteiden mukaan yhteenotossa kuoli 10 turvallisuusjoukkojen jäsentä ja haavoittui 28. Tšetšenian presidentti Ramzan Kadyrov ilmoitti yhdeksän hyökkääjän kuolleen.
Rasteri

Rasteri on painotuotteissa käytetty tekniikka värien esittämiseen pienten rasteripisteiden avulla. Harmaasävykuvassa mustien rasteripisteiden koko tai etäisyys määrittää sen, näkyykö kohdassa ihmissilmälle tummaa vai vaaleaa harmaata. Neliväripainamisessa (CMYK) jokainen painoväri rasteroidaan erikseen ja rasteripisteiden yhdistelmät muodostavat tarvittavat värisävyt.

Tyyppejä

Amplitudimoduloitu rasterointi eli perinteinen rasterointi on yleisimmin käytössä. Siinä rasteripisteen koko vaihtelee sävyn mukaan ja niiden välinen etäisyys pysyy vakiona. Taajuusmoduloidussa eli stokastisessa rasteroinnissa pisteet ovat saman kokoisia, mutta niiden etäisyys toisistaan vaihtelee sävyn mukaan. Erikoisrastereita ovat viivarasteri ja jyvärasteri.

Rasterin linjatiheydet

Rasterin linjatiheys riippuu painettavan paperin ominaisuuksista. Mitä huokoisempi paperi, sitä enemmän se imee väriä, ja tämän vuoksi rasterin linjatiheyden on oltava harvempi, ettei väriä tule paperille liikaa. Sanomalehdissä käytetään rasteria, jonka linjatiheys on 40 linjaa sentille (100 lpi). Arkkipainotuotteissa käytetään päällystetylle paperille painettaessa 60–70 l/cm (150–175 lpi) linjatiheyksiä.

Rasterikulmat

Usealla värillä painettaessa on rasterien kulmitusten oltava oikein, tai muuten voi syntyä moiré-kuviota. Tavallisin kulmitusten yhdistelmä on syaani 15°, magenta 75°, keltainen 0° ja musta 45°.

Rasteripisteen kasvu

Painovärin paperiin imeytymisen johdosta tapahtuu rasteripisteen kasvua, mistä johtuva kuvan tummuminen pitää ennakoida kuvankäsittelyssä.

Rasteroiminen

Rasteroiminen tehdään nykyisin kirjapainoissa RIPissä (Raster Image Processor). Tulostettavan aiheen kaikista osaväreistä tehdään oma bittikarttakuva, joka on resoluutioltaan sama kuin tulostimen resoluutio (esimerkiksi 2540 dpi). Tämä bittikartta tulostetaan sitten painofilmille tai -pellille. Ripattu bittikarttakuva sisältää kaiken tarvittavan datan työn tekemiseen.

Rasterin historiaa

Kirjapainotaidon alkuaikoina kuvat esitettiin viivakuvina. Valokuvauksen kehittyessä tuli tarve pystyä painamaan valokuvia sanomalehdissä. Aluksi valokuvien rasterointiin käytettiin reprokamerassa lasilevyä, johon oli hiottu uria ristikon muotoon. Sittemmin siirryttiin käyttämään muovikalvoa, jossa oli 50 % rasteri. Tuota kalvoa kutsutaan kontaktirasteriksi.
Ampron prunni

Ampron prunni on suomalaista, erityisesti perhonjokilaaksolaista kansanmusiikkia esittävä trio. Yhtyeen nimi on peräisin Timo Valon isoisän Ambrosius (Ampro) Valon kaivosta (kaivo=prunni). Yhtye on kiertänyt Eurooppaa ja Pohjois-Amerikkaa sekä julkaissut CD:n.
WLAN-verkot Suomessa

Kattavuus

Hallituksen tietoyhteiskuntaohjelman mobiilityöryhmä ehdotti, että kuntien tietotekniikkapanostusten lisäksi olisi koko maahan saatava avoin langaton verkko vuoteen 2010 mennessä. Maanlaajuista palvelua on tällä hetkellä vain GPRS-palvelut matkapuhelinoperaattoreiden verkoissa, mutta ongelmaksi niissä nähdään hitaus ja heikot vasteajat.

Kansainväliset verkot

Kansainvälisistä kaupallisista verkoista esimerkkinä myös Suomessa toimiva TeliaSonera HomeRun. Tukiasemia löytyy esimerkiksi lentokentillä, käyttömaksut ovat korkeita ja suunnattu yrityskäyttäjille. TeliaSonera HomeRun muodostui kun Soneran vastaava wGate-palvelu yhdistettiin tuotenimenä Telian HomeRun-palveluksi.

Kunnalliset verkot

Langattomien verkkojen tehtävästä kunnallisena palveluna käydään laajaa keskustelua. Oulun panOULU on esimerkki laajasta ja kattavasta julkisesta avoimesta verkosta, kun taas Helsingissä avoimen verkottamisen laajentaminen on ollut kunnallispoliittinen keskustelun aihe lähinnä siksi, että siellä on myös runsaasti yksityistä tarjontaa, mihin ei ole haluttu kaupungin vaikuttavan tarjoamalla julkisia avoimia verkkoja nykyistä laajemmin.
Oulun panOULUn jälkeen toiseksi laajin verkko on Lahden Mastonet. Helsingissä tai pääkaupunkiseudulla asia ei ole edennyt. Kaupunginvaltuutetut Osku Pajamäki ja Jouko Malinen tekivät asiasta valtuustoaloitteen. Helsingin kaupunki kokeilee joitain WLAN-yhteyksiä joukkoliikenteessä.
Prinsessa Jasmine

Hahmo

Prinsessa Jasmine asuu isänsä sulttaanin kanssa hulppeassa palatsissa Agrabassa. Jasminen isä on rikas ja heillä on kaikkea mitä voisi toivoa. Jasminella on jopa lemmikkinään oma tiikeri Rajah. Prinsessa Jasmine on temperamenttinen ja älykäs. Sulttaani painostaa Jasminea valitsemaan pian itselleen puolison, sillä lain mukaan hänen pitää mennä naimisiin ennen seuraavaa syntymäpäiväänsä. Jasmine kuitenkin antaa kaikille sulhasille rukkaset, sillä hän haluaa mennä naimisiin rakkaudesta. Isänsä painostettua tytärtään liikaa Jasmine karkaa palatsista ja tapaa köyhän katupojan Aladdinin. He rakastuvat toisiinsa, mutta sulttaani ilmoittaa, että hän on valinnut tyttärelleen puolisoksi sulttaanin neuvonantajan Jafarin, jota Jasmine inhoaa. Jafarin otettua valtansa käsiin hän toivoo Lampun Hengeltä, että Jasmine rakastuu häneen. Aladdinin kukistettua Jafarin he saavat toisensa.