google/wiki40b huggingface dataset:
Turanin alanko

Turanin alanko, tunnetaan myös nimillä Turanin painauma tai Turanin allas, on aavikkoinen alankoalue joka ulottuu eteläisestä Turkmenistanista Uzbekistanin halki Kazakstaniin. Sen pinta-ala on noin 1 900 000 neliökilometriä. Se on saanut nimensä turaanien mukaan.
Turanin alanko sijaitsee Kaspianmeren itäpuolella ja Araljärven etelä- ja kaakkoispuolella, osana laajempaa Kaspian syvänköä. Maa nousee itäänpäin mennessä merenpinnan tason yläpuolelle. Turanin alangosta neljä viidesosaa on hiekka-aavikkoa, ja keskimääräinen vuotuinen sademäärä jää alle 380 millimetriin. Karakumin ja Kyzylkumin aavikot sijaitsevat Turanin alangon etelä- ja itäosissa.
Alueen suurimmat kaupungit ovat Daşoguz Turkmenistanissa sekä Nukus ja Urganch Uzbekistanissa. Amudarja ja Syrdarja virtaavat Turanin alangon itä- ja pohjoisosien läpi Araljärveen.
Burmannakkeli

Levinneisyys

Burmannakkelia tavataan Myanmarissa. Lajia esiintyy vain pienellä alueella, ja se on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen takia. Se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.
Stealin’ Home

Arvioita

Chas de Whalley on arvostellut levyn tunnetusti kriittisessä New Musical Express -lehdessä. Siinä hän arvelee, että albumi on tehty liian hätäisesti joten kappaleet ovat hyvästä soittotaidosta huolimatta liian ilmeisiä eikä yhtye ole pystynyt välttämään englantilaisen pehmeän funk rockin kliseitä toisin kuin esimerkiksi Fleetwood Mac sekä parivaljakko Daryl Hall ja John Oates. Muuten pitkästyttävän albumin hyvinä kappaleina hän mainitsee "Elusiven" ja "Say No Moren".
Soundin arviossa Jukka Nummelin pitää yhtyettä keskinkertaisena sekä soittotaidoltaan että kappalevalikoimaltaan, mutta kuitenkin lupauksia antavana. Laulajatarta, jonka hän nimeää Janita Haaniksi, Nummelin pitää myös tavanomaisena, vaikka tämä pyrkii Grace Slickin ja Maggie Bellin tasolle. Parhaina kappaleina Nummelin pitää Haanin tekemää hidasta "2000 Sunsetsia" sekä jazzahtavaa soitinpainotteista "Elusivea". Kosketinsoittimiin on nyt tullut aikaisemmin Wild Turkey -yhtyeessä vaikuttanut Steve Gurl. Gurl on tehnyt "Elusiven" rumpali Ed Spevockin kanssa sekä omin päin Nummelinin kehuman soitinkappaleen "Caught at the Plate".
Ripidi

Ripidi on ortodoksinen jumalanpalvelusväline. Ripidi on pyöreä, noin 40 cm läpimittainen ja useimmiten metallinen kiekko, jonka keskellä on kuusisiipisen kerubin kuva molemmilla puolilla.  Levyn reunat voivat olla yhtenäiset tai sitten koristellut, oikeastaan joka kirkossa joissa ripidejä on ne ovat erilaisia. Levyyn liittyy keskimäärin noin puolentoista metrin pituinen puinen tai metallinen varsi. Ripidejä on aina kaksi ja niitä säilytetään alttarissa, tavallisimmin alttaripöydän takaisen ristin yhteydessä olevissa telineissä.
Ripidejä käytetään piispan toimittamassa palveluksessa kuvaamaan enkelien läsnäoloa. Niitä kantavat alidiakonit tai joskus kirkonpalvelijat.  Ne ovat mukana saatoissa ja evankeliumia luettaessa sekä ehtoollista jaettaessa kantajat pitelevät niitä viistosti evankeliumikirjan tai ehtoolliskalkin yläpuolella. Jos piispa toimittaa Kristuksen hautauspalveluksen, ristisaatossa kannetaan myös ripidejä, joita pidellään Kristuksen hautausikonin yläpuolella. Samoin kheirotoniaan eli diakoniksivihkimiseen kuuluu ripidi, jota vihitty liikuttelee vaakasuunnassa pyhitettyjen ehtoollislahjojen yläpuolella kuvaten täten Pyhän Hengen laskeutumista. Tapa on peräisin Bysantin hovista. Tästä syystä ripidejä ei käytetä alkukristillisen perinteen mukaisessa Jaakobin liturgiassa.
Italian kreikkalaiset

Historia

Magna Graecian alueella on ollut kreikkalaista asutusta 800-luvulta eaa. 900-luvulta lähtien Italiaan pakeni suuria määriä kreikkalaisia Ottomaanien tuhoamasta Bysantista. 1000-luvulla alueelle tulivat normannit, mikä johti alueen osittaiseen latinalaistumiseen. Tuolloin etenkin kreikkalainen papisto omaksui latinan suurin joukoin. Tavallinenkin kansa alkoi latinalaistua 1400-luvulta lähtien. Kreikka säilyi maaseudulla eristäytyneissä kylissä, mutta niissäkin asukkaat olivat kaksikielisiä 1600-lukuun mennessä. Italian yhdentymisen jälkeen vuonna 1861 suoritetussa väestönlaskennassa kreikkalaisia oli 8 000. Kiinnostus kansanperinteeseen heräsi ja esimerkiksi kreikankielisiä runoja ja lauluja julkaistiin ja kerättiin talteen. Vuonna 1901 Italia aloitti maastamuuton tukemisen, mikä johti suuriin joukkomuuttoihin etenkin kreikkalaisten asuttamasta Etelä-Italiasta. Maastamuuttoa alettiin vaikeuttaa vasta fasistien tultua valtaan vuonna 1922. Fasistit myös vainosivat kreikkaa puhuvaa väestöä. Kreikkalaisten maanviljelijöiden omavaraisuus 1950-luvun maatalousuudistukseen saakka suojeli kuitenkin kieltä. Kreikkalaisen väestön omavaraisuutta heikensi sittemmin myös maaseudulta muutto kaupunkeihin ja pakollinen asepalvelus. Sekä paikalliset että ulkomaiset tutkijat aloittivat kreikan tutkimuksen jälleen 1950-luvulla . 1970-luvulla perustettiin La Ionica -kulttuuriseura, joka julkaisi muun muassa kreikan kielistä proosaa. Sittemmin perustettiin Unione dei Greci dell’Italia Meridionale, joka vaati esimerkiksi kaksikielisiä tienviittoja, mutta tähän ei suostuttu. Kreikan hallitus aloitti yhteistyön La Ionican kanssa ja Italian kreikkalaisia kutsuttiin esimerkiksi kesäleireille Kreikkaan. Kreikkalaiset mainitaan suojeltavana ryhmänä Italian vuoden 1999 laissa.

Nykypäivä

Italian kreikkalaisiin ja grikoon kohdistettu mielenkiinto elää yhä. Grikoa opiskellaan sen eristyneisyydestä juontuvan ”puhtauden” vuoksi ja kreikkalaista väestön geenejä on tutkittu samasta syystä lääketieteelisiin tarkoituksiin. Italiassa esitetään kreikankielisiä radio-ohjelmia, sitä opetetaan muutamissa kouluissa ja sillä ilmestyy useampia lehtiä. Kreikkalainen musiikkitraditio on elossa, minkä lisäksi Italiassa on useita kreikkalaisia teatteriryhmiä.
Ordino

Ordino on yksi Andorran seitsemästä kunnasta ja sen pääkylä. Kunta sijaitsee maan pohjoisosassa. Kunnan pinta-ala on 89 neliökilometriä ja asukasluku arviolta 4 675 vuonna 2017.

Ilmasto

Ordinon kylässä on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan lauhkea meri-ilmasto. Vuoden keskilämpötila on noin 8 °C ja keskimääräinen sademäärä 1 040 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 16 °C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin 1 °C. Sateisin kuukausi on toukokuu, jolloin sataa keskimäärin noin 110 millimetriä. Tammikuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 66 millimetriä.

Politiikka

Ordinon kunnassa toimii oma paikallishallinto (Comú), jolla on suhteellisen laajat valtaoikeudet luonnonvarojen käytöstä päättämisestä aluesuunnitteluun ja julkisten palveluiden järjestämiseen. Hallinnon jäsenet valitaan neljän vuoden välein vaaleilla, ja eniten ääniä saanut puolue saa puolet paikoista. Loput paikat jaetaan saatujen äänien mukaan eniten ääniä saanut puolue mukaan lukien. Suurimmalla puolueella on näin ollen aina enemmistö hallinnossa.
Viipurin Suomalainen Kirjallisuusseura

Viipurin Suomalainen Kirjallisuusseura on Viipurissa vuonna 1845 perustettu kirjallisuusseura. Se on Suomen vanhimpia yhä toimivia seuroja. Nykyisin Helsingissä toimiva seura vaalii Viipurin kirjallista ja kulttuurista perintöä julkaisemalla uusinta Viipuria koskevaa tieteellistä tutkimusta sekä järjestämällä keskustelu- ja esitelmätilaisuuksia. Vuoteen 1859 saakka seura toimi nimellisesti Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran alaosastona. Vuonna 1847 seura kustansi suomenkielisen aapisen. Vuonna 1850 julkaistu runokokoelma Lauluja Suomen neitoisille sisälsi mm. Antti Rädyn runoja. Vuodesta 1860 vuoteen 1893 seura ylläpiti alkeiskoulua Viipurissa. Toiminnan mahdollisti Adam Wilkeltä saatu testamenttilahjoitus. Vuodesta 1860 vuoteen 1863 seura julkaisi myös Otawa –nimistä lehteä. Vuonna 1908 seura pystytti Mikael Agricolan patsaan Viipuriin. Patsaan veisti Emil Wikström. Seuralla on myös noin 500 nimikettä käsittävä Viipuri-kirjasto, joka on saatu toimintansa lopettaneen Torkkelin killan lahjoituksena. Kirjastoa säilytetään tällä hetkellä Karjala-talossa Helsingissä.
Seuran Wiipuri-portaali www.wiipuri.fi kokoaa tietoja Viipurista ja Viipurin historiasta ja seuran Youtube-kanavan kautta julkaistaan mm. seuran järjestämien tutkimuspäivien luentoja.
Vuodesta 1976 seura on julkaissut kirjasarjaa Viipurin Suomalaisen Kirjallisuusseuran toimitteita. Seuran puheenjohtajana toimii dosentti Pentti Paavolainen.
Air Rarotonga

Air Rarotonga (IATA: GZ, ICAO: RAR) on cookinsaarelainen lentoyhtiö. Se järjestää lentoja kaikille Cookinsaarille sekä muutamaan muuhun kohteeseen Tyynellämerellä. Yhtiön kotikenttä on Rarotongan kansainvälinen lentoasema Cookinsaarten pääsaarella, Rarotongalla.
Air Rarotonga perustettiin helmikuussa 1978 ja aloitti toimintansa saman vuoden heinäkuussa. Nykyään yhtiö palvelee yli 70 000 matkaajaa vuosittain.
F. P. Jelenev

Fjodor Pavlovitš Jelenev (ven. Фёдор Павлович Еленев; 17. huhtikuuta 1827 Poretšje – 10. helmikuuta 1902 Tsarskoje Selo) oli venäläinen poliittinen kirjailija, joka käytti nimimerkkiä Skaldin (Скалдин). Hän oli yksi Suomen autonomiaa vastaan 1890-luvulla hyökänneistä kirjoittajista.
Jelenev oli aatelinen ja valmistuttuaan Moskovan yliopistosta hän toimi virkamiehenä. Hän kirjoitti vuosina 1867–1869 Otetšestvennyje zapiski -lehdessä ilmestyneen esseesarjan V zaholustje i v stolitse, joka julkaistiin 1870 kirjana. Hän arvosteli vuoden 1861 maaorjien vapauttamista huonosti toteutetuksi reformiksi. Hän oli alkujaan edistysmielinen, mutta kääntyi myöhemmin vanhoilliseksi ja työskenteli vuosina 1868–1896 Venäjän sisäministeriön lehdistöosastolla sensuurin parissa. Muun muassa Karl Marx, Friedrich Engels ja Vladimir Lenin kommentoivat ”Skaldinin” teoksia, vaikka eivät jakaneet hänen näkemyksiään. Jelenev sai salaneuvoksen arvonimen.
Kirjoitettuaan aiemmin muun muassa Puolan tilanteesta Jelenev suuntasi 1890-luvulla huomionsa Suomen-kysymykseen, josta hän julkaisi vuodesta 1891 alkaen lukuisia teoksia, pääosin venäjäksi mutta yhden kirjan vuonna 1895 ranskaksikin. Oppinut Jelenev oli kirjoittajana pedantti ja kertasi teoksissaan kaikki muiden venäläisten kirjoittajien Suomen perustuslakikiistassa esittämät argumentit, mutta ei lisännyt niihin mitään oleellisesti uutta. Kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin tiedetään tutustuneen Jelenevin näkemyksiin ja hänen teoksiaan toimitettiin lukemistoksi myös keisari Nikolai II:lle. Jelenev tosin oli vaatinut vielä jyrkempiä toimenpiteitä kuin mihin Bobrikov ryhtyi, esimerkiksi Suomen senaatin ja valtiosihteerinviraston lakkauttamista.
Joonas (animaatiosarja)

Joonas on suomalainen lapsille tarkoitettu animaatiosarja. Se kertoo pienen pojan sirkuksesta. Sarjan on käsikirjoittanut myös Sirkuspelle Hermannin ja Kolmen ässien luojana tunnettu kirjailija Simo Ojanen ja piirtänyt animaattorit Mikko Kunnas, Tuija Kunnas ja Teija Kunnas. Kertojana toimii näyttelijä Heikki Määttänen.
Joonas -sarjan ensimmäiset jaksot esitettiin TV2:n Pikku Kakkosessa vuonna 1991-93. Vuosina 1991–1993 valmistui yhteensä 26 viiden minuutin pituista jaksoa.
Khris Middleton

Elämä ja ura

Middleton pelasi yliopistokoripalloa Texas A&M:ssä vuodet 2009–2012. Detroit Pistons varasi hänet NBA:han 39. vuorolla vuoden 2012 varaustilaisuudessa. Kesällä 2013 Middleton siirtyi osana pelaajakauppaa Milwaukee Bucksiin. Vuonna 2019 hänet valittiin ensimmäisen kerran NBA:n tähdistöotteluun.
Middleton on edustanut myös Yhdysvaltain miesten maajoukkuetta, jonka kokoonpanoon hän kuului vuoden 2019 MM-kilpailuissa.
Ilmailukäsikirja

Ilmailukäsikirja (engl. Aeronautical Information Publication, AIP) on kunkin maan ilmailuviranomaisen tai viranomaisen valtuuttaman tahon julkaisema dokumentti, joka sisältää pysyväisluonteiset ilmailun perustiedot, kuten tiedot määräyksistä, lentoasemista, lentoreiteistä ja lentomenetelmistä sekä muut tiedot, joita tarvitaan kyseisessä maassa lentämiseen. Suomen ilmailukäsikirjaa julkaisee Air Navigation Services Finland (ANS Finland). Ilmailukäsikirja on osa ilmailutiedotuspalvelua (engl. Aeronautical Information Services, AIS), joka on määritelty kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteessä 15.
Koirajärvi (Mänttä-Vilppula)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,8 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Elänteen valuma-alueella (35.37), jonka Haapaojan valuma-alueeseen (35.374) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,5 metriä mpy.
Rajasuon muistomerkki

Rajasuon muistomerkki sijaitsee Vehkalahden Rajasuolla lähellä Haminan ja Virolahden rajaa. Yhdestä isosta ja useammasta pienemmästä kivenlohkareesta koostuva muistomerkki on pystytetty paikalle jossa sotilaspoika Arvo Johannes Harjunen (s. 22. kesäkuuta 1927) joutui kahden venäläisen desantin ampumaksi jatkosodan aikana 31. heinäkuuta 1944. Harjunen palveli Virolahden läntisessä ilmavalvontaosastossa numero 360 joka suoritti vartio- ja partiotehtäviä ´Virolahden Kattilaisten kylän ympäristössä. Kenttävartiosta palaava vaihto-osasto törmäsi aamulla kahteen desanttiin jotka avasivat tulen osastoa kohden. Tulituksessa Harjunen haavoittui vatsaan ja hän kuoli matkalla kenttäsairaalaan. Arvo Harjunen haudattiin Virolahden sankarihautaan 6. elokuuta 1944. 
Rajasuon muistomerkki pystytettiin vuonna 1991 niiden kymenlaaksolaisten kotirintamalla kuolleiden muistoksi, jotka venäläiset desantit ampuivat sotien aikana vuosina 1939–1944. Muistomerkin läheisyydessä olevasta laatikosta löytyy vieraskirja ja kynä. Muistomerkki sijaitsee muutamia kilometrejä pohjoiseen valtatie 7:ltä ja autolla pääsee noin puolen kilometrin päähän siitä, loppumatka on käveltävä.
KDM Agpa (Y387)

Palvelus

Aluksen aseistukseksi vaihdettiin 2004 kaksi 12,7 millimetrin konekivääriä (12,7 mm Heavy Machine Gun M/01 LvSa). Se poistettiin palveluksesta ja alus myytiin julkisella pakkohuutokaupalla 25. maaliskuuta 2009 1 400 000 Tanskan kruunulla.
Yrityskylä

Yrityskylä on TAT:in järjestämä peruskoulun kuudensille ja yhdeksänsille luokille tarkoitettu yhteiskuntaopin oppimiskokonaisuus. Yrityskylä on palkittu maailman parhaana koulutusinnovaationa ja se tavoittaa yli 60 000 oppilasta vuosittain. Yrityskyliä on 15. Lisäksi on kolme liikkuvaa yrityskylää.
Yrityskylissä on käynyt eri maiden presidenttejä vieraina, esimerkiksi Ruotsin kuningaspari, Islannin presidentti, Viron presidentti, Luxemburgin suurherttuapari ja Puolan presidentin vaimo.

Espoo

Espoossa toimii sekä ylä -ja alakouluille suunnatut yrityskylät. Espoon yrityskylässä käy vuosittain yli 6 000 oppilasta, ja toiminta Espoossa suoritetaan sekä suomeksi että ruotsiksi. Espoon yrityskylässä käy myös luokkia muilta paikkakunnilta kuten Hyvinkäältä, Inkoosta, Kauniaisista ja Kirkkonummelta.

Helsinki Vantaa

Helsingissä toimii sekä ala -ja yläkouluille suunnatut yrityskylät. Helsinki-Vantaan yrityskylissä käy vuosittain noin 7 500 oppilasta. Helsinki-Vantaan yrityskylän toiminta suoritetaan suomeksi.

Itä-Suomi

Itä-Suomessa toimii sekä ala -ja yläkouluille suunnatut yrityskylät. Itä-Suomen yrityskylissä käy vuosittain noin 18 500 oppilasta. Itä-Suomen yrityskylä on liikkuva yrityskylä ja päivät on varattu eri kunnille eri aikaan, esimerkiksi Etelä-Savolle, Pohjois-Savolle ja Pohjois-Karjalalle. Itä-Suomen yrityskylän toiminta suoritetaan suomeksi.

Kaakkois-Suomi

Kaakkois-Suomessa toimii vain alakouluille suunnattu yrityskylä. Kaakkois-Suomen yrityskylässä käy vuosittain noin 5 000 oppilasta. Kaakkois-Suomen yrityskylän toiminta suoritetaan suomeksi.

Pirkanmaa

Pirkanmaalla toimii sekä ala -että yläkouluille suunnatut yrityskylät. Pirkanmaan yrityskylissä käy vuosittain noin 6 500 oppilasta. Toiminta suoritetaan suomeksi.

Pohjanmaa

Pohjanmaalla toimii sekä ylä -että alakouluille suunnatut yrityskylät. Pohjanmaan yrityskylissä käy vuosittain noin 4 500 oppilasta. Pohjanmaan yrityskylä on liikkuva ja päivät on varattu eri kunnille esimerkiksi Vaasaan, Seinäjoelle ja Pietarsaareen. Pohjanmaan Yrityskylän toiminta suoritetaan suomeksi sekä ruotsiksi.

Pohjois-Pohjanmaa

Pohjois-Pohjanmaalla toimii sekä ala että yläkouluille suunnatut yrityskylät. Pohjois-Pohjanmaan yrityskylissä käy vuosittain noin 8 050 oppilasta. Pohjois-Pohjanmaan yrityskylä on liikkuva ja päivät on varattu eri kunnille eri aikaan, esimerkiksi: Oulu, Kuusamo, Raahe, Kempele, Ylivieska, Haapajärvi. Yrityskylän toiminta suoritetaan Suomeksi.

Varsinais-Suomi

Varsinais-Suomessa toimii sekä ala- että yläkouluille suunnatut yrityskylät. Varsinais-Suomen yrityskylissä käy vuosittain noin 7 000 oppilasta. Varsinais-Suomen yrityskylän toiminta suoritetaan suomeksi ja ruotsiksi.
Samuli Hussa

Samuli Henrik Hussa (s. 10. syyskuuta 1997 Haapavesi) on suomalainen juoksija. Hänen päämatkansa on 1 500 metrin juoksu.
Haapavedeltä lähtöisin oleva Hussa asuu ja opiskelee Oulussa ja edustaa Limingan Niittomiehiä. Hussan valmentajana toimii Jorma Jokela.

Ura

Hussa pelasi aiemmin jalkapalloa, mutta on sittemmin keskittynyt keskimatkan juoksuun. Hussa voitti vuonna 2018 sisäratojen SM-pronssia 1500 metrillä.
Vuonna 2015 Hussa juoksi Kuopiossa toistaiseksi uransa ainoan maratonin, jonka hän voitti ajalla 2.46.07.
Costi Snellman

Costi Snellman tai Costi (oik. Kirsi Maaria Katariina Snellman, o.s. Suhonen) on suomalainen laulaja, säveltäjä, sanoittaja ja sovittaja, jonka levytysura alkoi vuonna 1993 albumilla Kultainen kissa. 
Lisäksi hän on laulanut taustoja muun muassa Ismo Alangon, CMX:n ja 69 Eyesin levyille. Costi lauloi Don Huonojen hittikappaleessa Kissaihmiset duettoa Kalle Aholan kanssa. Kiinteintä musiikillinen yhteistyö on ollut Kauko Röyhkän kanssa.
Snellman toimii myös tilausmusiikkiin erikoistuneen Pore-yhtiön toimitusjohtajana.
Snellman on myös ohjannut Disneyn piirroselokuvien Liisa Ihmemaassa ja Peter Pan suomenkielisen jälkiäänityksen.
Aileen Allen

Mary Aileen Allen (22. joulukuuta 1888 Prince Edward Island, Kanada – 4. syyskuuta 1950 Pasadena, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen uimahyppääjä. Hän toimi Los Angeles Athletic Clubissa ja tuli maassaan tunnetuksi useista ponnahduslaudassa saamistaan titteleistä. Hän kilpaili myös vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä, mutta jäi mitaleitta sijoittuen naisten ponnahduslaudassa neljänneksi.
Zhu Xi

Elämä

Zhu Xi oli alkujaan Fujianista, missä hänen isänsä työskenteli erilaisten hallinnollisten piirien johtajana, kunnes joutui jättämään työnsä hyökkäilevien mongolien takia. Vuodesta 1158 lähtien hän opetteli Li Tongin alaisena Cheng Haon ja Cheng Yin uuskungfutselaista traditiota. Hän peruskorjasi ’Valkoisen hirven luola’ -nimisen akatemian ja opetti siellä vähän aikaa. Läpi elämänsä Zhu Xi toimi temppelin huoltajana, mutta hän piti enemmän opettelemisesta, kirjoittamisesta ja toisten akateemikkojen kanssa keskustelemisesta. Siitä huolimatta, että hän opetti, hän keskittyi opetustyöhön hyvin vaivalloisesti. Hän kielsi toistuvasti virallisen asemansa. Vuonna 1179 hänet nimettiin virkamieheksi, mutta kolme vuotta myöhemmin hänet alennettiin hänen hyökättyä virkamiesten kelvottomuutta vastaan. Hänen muistotaulunsa sijoitettiin Kongfuzin temppeliin.

Opetus

Muista uuskungfutselaisista poiketen Zhu Xi korosti Muutosten kirjan lukemisen sijasta neljää kirjaa, Suuri oppi, Tarkoituksen oppi, Keskustelut ja Mengzi. Näiden kirjojen tuntemus oli vaatimuksena valtion virkamiesten valintakokeissa vuoteen 1905 asti.
Zhu Xi käsitti kaikkien asioiden koostuvan kahdesta universaalista aineesta, aktiivisesta (materiaalisesta tai aineellisesta) voimasta ja rationaalisesta laista. Rationaalisen lain määrä ja alkuperä ovat sama asia kuin ’suurenmoinen perimmäinen’ eli ’taiji’. Edellistä kutsutaan qiksi ja jälkimmäistä liksi. Jokaisessa aktiivisessa objektissa ja henkilössä on rationaalista lakia, jonka hän yhdistää sieluun, mieleen ja henkeen kuuluvaksi. Nämä kaksi universaalia ainetta toimivat yhdessä. Kun niiden aktiivisuus on nopea, yang-energian muoto on syntynyt ja kun niiden aktiivisuus on hidas. on yin-energian muoto luotu. Yin ja yang ovat jatkuvasti vuorovaikutuksessa keskenään, saaden ja menettäen valta-asemaansa toisistaan vuoron perään. Tästä seuraa luonnon viisi elementtiä tuli, vesi, puu, metalli ja maa.
Zhu Xi kritisoi aikaisemman kungfutselaisen Xunzin näkemystä ihmisluonnon luontaisesta hyvyydestä. Hänen mielestään ihmisluonnon korkein aste on hyvä ihminen, ja ihmisen hyvyyden määrää kahden universaalin aineen taistelu. Hänelle on kuitenkin epäselvää mistä moraalittomuus nousee esiin. Hän väitti sen tulevan ihmisessä esiin, kun qi alkaa peittää lin aluetta itselleen. Se ei kuitenkaan ole itsestään selvä asia, sillä qi on osa taijitä. Hän myös korostaa tiedon olevan tärkeää, muttei niin tärkeää kuin teot "hyvällä ihmisellä".
Uskonnolliselta taustaltaan Zhi Xi oli kungfutselaisuuden kautta tullut agnostikko. Hän ei hyväksynyt perinteisiä käsityksiä jumalasta ja Taivaasta (tian), missä mielessä hän poikkeaakin yleisesti kungfutselaisista. Kongfuzi itse korosti perinteiden merkitystä. Meditaatiossa Zhi Xi koetti järkeillä ja ymmärtää "kellistymällä harmoniaan" -maailmankaikkeutta.
Bolesław Prus

Bolesław Prus (oikealta nimeltään Aleksander Głowacki, 20. elokuuta 1847 – 19. toukokuuta 1912) oli puolalainen kirjailija. Hänen pääteoksiaan ovat romaanit Lalka (Nukke) ja Pharaoh. Lalka-romaani on kuvaus 1800-luvun Puolasta. Pharaoh-teos on sijoitettu muinaiseen Egyptiin, ja teoksen kautta kirjailija asettuu vastustamaan historian romantisointia. Prusin tuotannosta on suomennettu romaani Etuvartio.
Poh’oron Sontsja

Aiheesta muualta

Albumi Poh’oron Sontsja Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Aurélien Sauvageot

Aurélien Sauvageot [oʁeljɛ̃ sovaʒo] (13. huhtikuuta 1897 Konstantinopoli, Turkki – 5. joulukuuta 1988 Aix-en-Provence, Ranska) oli ranskalainen kielitieteilijä, joka perusti Ranskaan fennougristiikan tutkimusalan.

Elämä

Sauvageot syntyi Turkin sulttaanin palveluksessa olleen ranskalaisvirkamiehen poikana Konstantinopolissa. Vuonna 1918 hän pääsi Ranskan arvostetuimpaan korkeakouluun École normale supérieureen, jossa hän opiskeli aluksi germanistiikkaa mutta kiinnostui sitten suomalais-ugrilaisista kielistä opettajansa Antoine Meillet’n innostamana. Sauvageot lähti aluksi opiskelemaan suomea Ruotsin Uppsalaan, josta hän siirtyi Suomeen E. N. Setälän oppilaaksi. Suomesta hän siirtyi Unkariin, jossa hän unkarin kielen opintojensa ohella opetti ranskaa.
Vuonna 1929 Sauvageot väitteli tohtoriksi Sorbonnen yliopistossa ja nimitettiin sitten fennougristiikan professoriksi Pariisin akatemiaan kuuluvassa Itäisten kielten korkeakoulussa. Hän hoiti virkaa eläkkeelle jääntiinsä 1967 asti.
Sauvageot’n kirjallisiin teoksiin kuuluvat muun muassa vuonna 1968 julkaistu 758-sivuinen Suomen historiaa käsittelevä Histoire de la Finlande 1–2, suomen kielen rakennetta kuvaileva Esquisse de la langue finnoise sekä muinaissuomalaista kulttuuria käsittelevä Les anciens Finnois. Hän ranskansi suomalaista kaunokirjallisuutta ja oli vuonna 1964 mukana perustamassa fennougristiikan aikakauskirjaa Études Finno-Ougriennes. Hän julkaisi myös ranskan ja saksan kieltä tutkivia teoksia.
Aurélien Sauvageot oli Jyväskylän ja Budapestin yliopistojen kunniatohtori. Suomessa hänet palkittiin myös Suomen Leijonan kunniamerkillä 1947 ja Kalevalan juhlavuoden mitalilla 1985.