Kari Rajamäki

Ura

Rajamäki valmistui hallintotieteiden maisteriksi vuonna 1974. Hän on ollut Varkauden kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1973–2004 ja uudelleen vuodesta 2009 lähtien. Rajamäki toimi valtuuston puheenjohtajana vuosina 1985–2003. Hän on ollut myös Pohjois-Savon Liiton maakuntavaltuuston puheenjohtaja vuosina 1997–2003 ja jälleen vuodesta 2009.

Kansanedustajana

Rajamäki valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 1983 vaaleissa Kuopion läänin vaalipiiristä. Hän ei ollut ehdolla vuoden 2015 vaaleissa.
Ennen ministerikauttaan kansanedustaja Rajamäki näkyi valtakunnan julkisuudessa erityisesti erilaisten tiehankkeiden puolustajana. Esimerkiksi Lipposen toisen hallituksen aikana Rajamäki otti asiassa yhteen silloisen valtiovarainministeri Sauli Niinistön kanssa syksyllä 2002. Savolaistunut Rajamäki on myös useaan otteeseen ehdottanut Etelä- ja Pohjois-Savon maakuntien yhdistämistä.
Kansanedustajana Rajamäki teki eduskunnassa aloitteen onginnan ja pilkinnän valtakunnallisesta jokamiehenoikeudesta ja läänikohtaisesta viehekortista. Asiasta tehtiin aloitteen pohjalta laki, joka astui voimaan 1997.
Maaliskuussa 2015 Rajamäki kaatoi perussuomalaisten Hanna Mäntylän kanssa lain, joka olisi määrännyt kunnat järjestämään paperittomille ulkomaalaisille terveyspalveluita. Lakia valmisteli peruspalveluministeri Susanna Huovinen. Rajamäen mukaan laki oli puutteellisesti valmisteltu ja sisäministeriön ja Kuntaliiton näkemykset oli sivuutettu. Rajamäen ehdottaessa lain pöydällepanoa se ei enää ehtinyt vaalikaudella eduskunnan käsittelyyn.

Ministerinä

Sisäministerikaudellaan Rajamäki profiloitui erityisesti poliisin määrärahojen ja tutkintavaltuuksien laajentajana. Hän puuttui myös määrätietoisesti viisumeihin. Rajamäen kaudella huomiota sai esimerkiksi georgialaisten naisten linja-autolla tapahtuneen matkan keskeyttäminen siksi, että Ruotsin epäiltiin myöntäneen väärin perustein viisumit, joilla pääsisi Schengen-alueelle.
Diplomaattista kohua aiheutti se, ettei sisäasiainministeriö varoittanut Venäjää siitä, että poliisi tarkasti yllättäen Venäjän kaupallisen edustuston hallussa olevia asuntoja vuokranneen naisen toimia epäillen toimintaa yritykseksi muuttaa kiinteistöt bordellihotelliksi. Venäjän mielestä asia olisi tullut hoitaa diplomaattista tietä. Suomi jätti epäillyistä henkilöistä Venäjälle luovutuspyynnön.
Kohua herätti myös Rajamäen haastattelu, jossa hän arvioi "turvapaikkashoppailun" heikentävän Suomen pakolaispolitiikkaa.
Neljäs huomiota herättänyt tapaus johti siihen, että lauantaina 16. syyskuuta 2006 järjestettiin Kiasman edustalla sisäministerin ja poliisin toimintaa Smash ASEM -tapauksessa arvostellut "136: Joku raja Rajamäki" -mielenosoitus. Samoihin aikoihin internetissä avautui adressi, jossa vaadittiin sisäministeri Rajamäen eroa.
Viides, lähinnä alueellista huomiota herättänyt tapaus oli Sibeliustalossa Lahdessa järjestetty Eurooppa-neuvoston epävirallinen Suomen EU-puheenjohtajuuteen liittyvä kokous, jossa arvovieraiden vuoksi oli erittäin tiukat turvallisuusjärjestelyt. Paikallisten asukkaiden mielestä poliiseja oli liikaa. Poliisin kenttäjohtaja kiitti yleisöä tuesta, mutta lähinnä Aluepalautus ry kritisoi sitä, ettei mielenosoitusilmoituksen yhteydessä saatu niin hyvää mielenosoituspaikkaa, että vieraat – lähinnä venäläiset – olisivat nähneet mielenosoituksen. Merkittävät mielenosoittajat saivat kuitenkin mediahuomiota osakseen, myös kansainvälisesti. Runsas poliisien käyttö saattoi johtua siitä, ettei haluttu joutua käyttämään kovia hallintakeinoja mahdollisten ongelmien ilmaantuessa.
Tammikuussa 2007 kokoomuksen puheenjohtaja Jyrki Katainen vaati Rajamäeltä julkista anteeksipyyntöä, koska Rajamäki kertoi oikeistolaisten kovien arvojen olevan Suomelle turvallisuusuhka. Rajamäki ei kuitenkaan pitänyt anteeksipyyntöä tarpeellisena.

Yksityiselämä

Rajamäki on naimisissa ja hänellä on neljä lasta. Sotilasarvoltaan hän on alikersantti.