Kajo (yhtye)

Perustaminen ja alkutaival

Kajo-yhtyeen tarina alkoi Niinisalon varuskunnassa vuonna 1986, kun kurikkalainen kosketinsoittaja Antti Yrttimaa tapasi kankaanpääläisen rumpalin Pasi Junnilan sekä vaasalaisen basistin Veli Hakalan. Ilmajoella oli tätä ennen jo jonkinlaisia bändiviritelmiä, joissa Antti oli ollut mukana. Näistä kuvioista löytyivätkin ennestään tuttuina miehet Jarmo Kuoppala ja Raimo Lähteenmaa. Näistä henkilöistä muodostui Kajon ensimmäinen kokoonpano. Ensimmäinen konsertti pidettiin Niinisalon varuskunnassa 16.12.1986. Mukana oli myös hetken aikaa porukassa vaikuttanut kitaristi Sammy Dahl. Suomen gospelpiirit ottivat Kajon hyvin vastaan. Kajo kutsuttiin vuonna 1988 esiintymään suurille evankelisille musiikkimessuille Helsinkiin. Tämän jälkeen kulku pienempien keikkojen jälkeen jatkui todella nimekkäässä seurassa 30.10.1988 pidetyssä Suomen luterilaisen evankeliumiyhdistyksen nuorisotyön 100-vuotisjuhlakonsertissa. Myöhemmin tuli tutuksi myös Finlandia-talo 1990 ja lukemattomat muut keikkapaikat. Maine oli kiirinyt laajalle.

Levyjä ja keikkoja

Kajo julkaisi ensimmäinen albuminsa Kaupungista Kaupunkiin vuonna 1990. Levylle taltioitiin kaikki alkuvuosien tuotanto. Sen julkistamisen jälkeen Kajo teki vuodessa noin 30–40 keikkaa ympäri Suomen. Uutta materiaalia syntyi ja pian julkaistiin toinen levy Upporikas. Tuolloin vuonna 1992 tahti oli kova. Levyssä kuuluu Kajossa tuolloin vallinnut kokeilunhalu ja tyylien haku. Levyltä löytyy funkia, hard rockia, soulia ja jopa yksi rap-kappale. Mukana toimi gospelmaailman kuuluisuus Kalle Vaismaa, joka toimi keikkamanagerina ja miksaajana. Muita Kajon henkilökunnassa vaikuttaneita ihmisiä olivat kurikkalainen Anssi Ranta, joka oli mukana Kajossa ihan alusta alkaen – aluksi miksaajana, sitten valomiehenä, autokuskina ja yleismiehenä. Porukassa mukana oli myös vaasalainen kitaristi/miksaaja Pasi Savola, kahden ensimmäisen levyn äänittäjä/miksaaja Kimmo Ahola sekä fonisti Matti Ketonen.

Muutoksia tuttuun kaavaan

Kova keikkatahti, opiskelu, perhe- ja työelämä uuvutti laulusolisti Raimo Lähteenmaan vuoden 1994 paikkeilla. Hän jätti Kajon. Tilalle saatiin Kuoppalan Jarmon vanha nuoruudentuttu Heikki Takala. Uusiksi biisin tekijöiksi tulivat Mika Syväniemi ja Pasi Junnila. Tuntui että Raimon lähdettyä biisienkin olisi muututtava hieman. Tosin jotkut Raimon laulamista kappaleista luonnollisesti jäi keikkasetteihin.Vuonna 1995 mentiin sitten studioon tekemään kolmatta albumia Mustaa tai valkoista. Levyn kappaleet ovat jälleen sen ajan tuotoksia. Soitto ja sovitukset ovat selvästi aikaisempia levyjä tuhdimpia ja monet kappaleet ovat yhtyeen todellisia yhteisteoksia. Levytyssession jälkeen Kajo esiintyi ”Big Bandina”. Taustalaulajana toiminut Minna Sairo (nyk. Pyysalo) jäi keikkakokoonpanoon. Levyllä lisäksi käytettiin niin paljon akustista kitaraa, että Mika Syväniemi otti sen keikalla soittimekseen ja basistiksi saatiin ilmajokinen Timo Ruismäki.

Loppui muttei loppunutkaan

Vuonna 1997 yhtyeelle oli kertynyt 10 vuotta ikää, tuhansia keikkakilometrejä, monia konsertteja ja kolme levyä. Hieno saldo, mutta kaikki hyvä loppuu aikanaan. Kajo yritti lopettaa vuonna 1997, mutta toisin kävi. Pienen tauon jälkeen vuonna 1999 yleisön pyynnöt ja sammumaton soittamisen halu toivat Kajon uudestaan esiin. Sen jälkeen Kajo on esiintynyt soittajien elämäntilanteisiin sopivasti harvakseltaan. Viimeisinä vuosina yhtye on aktivoitunut uudelleen tutulla kokoonpanolla: Lähteenmaa, Syväniemi, Savola, Junnila, Kuoppala ja Yrttimaa.