Rautaruukki (yritys)

1960-luku

Rautaruukki perustettiin 1960 valtionyhtiöksi turvaamaan kotimaisen telakka- ja muun metalliteollisuuden raaka-ainehuolto ja aluksi se hyödynsi kotimaisia malmivaroja. Suomen valtion lisäksi Rautaruukkia olivat perustamassa myös Outokumpu, Valmet, Wärtsilä, Rauma-Repola ja Fiskars. Ensimmäinen länsimainen terästehdas perustettiin Raaheen, jossa alettiin valmistaa terästä uudella kustannustehokkaalla jatkuvavalumenetelmällä perinteisen valannevalumenetelmän sijaan. Ensimmäisenä toimintavuotenaan yritys työllisti kuusi ihmistä, mutta vuosikymmenen loppuun mennessä henkilöstömäärä oli kasvanut reiluun 1 700 henkeen. Rautaruukki Oy:hyn fuusioitiin vuonna 1968 Otanmäki Oy, jolla oli kaivostoimintaa Vuolijoen Otamäessä sekä Kemijärven mlk:n Kärväsvaarassa ja Raajärvellä,

1970-luku

1970-luvulla Rautaruukin tuotantoa laajennettiin ohutlevy- ja putkituotantoon ja Hämeenlinnassa aloitettiin kylmävalssaus ja putkituotanto. Vuonna 1976 Raahessa käynnistettiin toinen masuuni ja 1970-luvun lopussa Rautaruukki työllisti jo yli 7 000 henkeä Suomessa.
Yritys laajensi raaka-aineen hankintaa avaamalla uusia kaivoksia Kolarin Rautuvaarassa sekä Taivalkosken Mustavaarassa. Malmin louhinta näissä kaivoksissa päättyi seuraavan 20 vuoden aikana eli Raajärvellä 1975, Otanmäessä ja Mustavaarassa 1985 sekä Rautuvaarassa 1988.

1980-luku

1980-luvulla yhtiö alkoi kasvaa Euroopassa myyntiyhtiöiden ja yritysostojen avulla: Tanskasta ostettiin muovipinnoittamo Metalcolour A/S, Norjasta terästukkukauppa CCB-Gruppen ja Saksasta putkitehdas Schmacke Rohr GmbH. Vuonna 1989 Tanskaan perustettiin uusi avoprofiilitehdas Stelform A/S. Vuosikymmenen lopussa yrityksessä oli lähes 10 000 työntekijää. Rautaruukista tuli pörssiyhtiö vuonna 1989.
Yritys aloitti raaka-aineen eli rautapelletin tuonnin rautateitse Neuvosto-Karjalan Kostamuksesta Raaheen vuonna 1983. Alkuvaiheen raaka-ainemäärät olivat noin 0,5 miljoonaa tonnia kasvaen parhaimmillaan 1 miljoonaan tonniin.

1990-luku

1990-luvulla Rautaruukki investoi tuotantoon ja jalostusasteen nostamiseen ja aloitti omien merkkituotteiden kehittämisen. Liiketoiminta laajeni rakentamiseen, kun yhtiö osti kattovalmistaja Rannilan. Markkinoita avattiin Itä-Euroopaan: Baltian ja Puolan jälkeen vuorossa olivat Venäjä, Ukraina, Tšekki ja Unkari. Voimakkaan kansainvälistymisen ansiosta 1990-luvun lopussa ruukkilaisia oli yli 7 000 Suomessa ja noin 5 000 muualla Euroopassa. Valtio luopui osake-enemmistöstään Rautaruukissa vuonna 1997.

2000-luku

Sakari Tamminen aloitti yhtiön toimitusjohtajana 1. tammikuuta 2004, ja samalla hän pani alulle kattavan uudistusohjelman. Tällöin konserni siirtyi käyttämään markkinointinimeä Ruukki kaikissa yhtiöissään. Uudistettu strategia pyrki siirtämään Ruukin perinteisestä teräsvalmistajasta konepajayhtiöksi. Samalla alettiin panostaa rakentamisen ja konepajateollisuuden ratkaisuihin. Teräsliiketoiminta valitsi painopisteekseen erikoisterästuotteet. Ruukki toteutti vaativia rakennus- ja konepajateollisuusprojekteja eri puolilla maailmaa.
Kaikki Rautaruukin suomalaiset tytäryhtiöt (Asva Oy, Rannila Steel Oy, Oy JIT-Trans Ltd, August Lindberg Oy ja SKJ-yhtiöt Oy) fuusioitiin emoyhtiöön 1. elokuuta 2004.
2000-luvulla tehtiin myös paljon yritysostoja: Velsa (2004), Metalplast ja Syneco Industri AB (2005), vuonna 2006 ostettiin PPTH, OOO Ventall, Omeo, AZST-Kolor ja Steel-Mont.
Ruukki on toiminut Kiinassa vuodesta 2005, ensimmäinen myyntikonttori avattiin vuonna 2009 Shanghaihin, sittemmin konttorin on perustettu myös Pekingiin.
Vuonna 2007 Rautaruukin pääraaka-ainetoimittajaksi tuli ruotsalainen LKAB.
Vuonna 2009 Raahen tehtaalla sattui itsemurhien ketju, kun neljä työntekijää teki neljän kuukauden aikana itsemurhan, joista kolme sattui saman kuukauden sisällä. Työntekijät epäilivät, että johtamiskulttuurilla, jatkuvilla muutoksilla ja raskailla työvuorojärjestelyillä oli yhteys itsemurhiin, sillä esimerkiksi työvuorot olivat jatkuvasti epäsäännöllisiä. Itsemurhan tehneet olivat valitelleet työn raskautta ja epämukavuutta. Yhtiössä oli ollut yt-neuvotteluita ja irtisanomisia ja osa työntekijöistä kertoi, että sairauslomaa ei uskallettu hakea seurauksien pelossa.

2010-luku

Rautaruukki Oyj yhtiöitettiin 1. toukokuuta 2011 liiketoimintojen eri osa-alueisiin keskittyviin tytäryhtiöihin: Ruukki Construction, Ruukki Engineering ja Ruukki Metals.
Vuonna 2011 esiteltiin uusi energiatehokkuutta parantava energiapaneeli-tuote, joita myytiin muun muassa Itellan logistiikkakeskukseen Orimattilaan, Kuopion Ikeaan, Vantaan Ikano-kauppakeskukseen ja Keskon supermarkettiin Kiiminkiin.
Ruukki avasi myyntikonttorin Intian Mumbaihin vuoden 2011 lopussa. Erikoislujia ja kulutusta kestäviä erikoisteräksiä myydään etenkin kuljetus- ja kaivosteollisuudelle ja rakennuskoneiden ja -laitteiden valmistajille.
Toukokuussa 2012 Seinäjoen palvelukeskuksessa otettiin käyttöön toinen viistelaserleikkauslinja, jolla voidaan käsitellä 1–20 millimetrin paksuisia ja jopa 12 metriä pitkiä teräskappaleita. 180 henkeä työllistävässä keskuksessa oli siihen asti asti valmistettu teräsosia ja komponentteja laserleikkauksen lisäksi myös poltto-, plasma- ja mekaanisen leikkauksen avulla.
Lokakuussa 2012 Rautaruukki muutti strategiaansa ja tiedotti luopuvansa konepajaliiketoiminnasta sekä keskittyvänsä rakentamisen ja erikoisteräsliiketoiminnan kehittämiseen.
Tammikuussa 2014 ruotsalainen SSAB teki osakevaihtotarjouksen Rautaruukista, joka toteutuessaan johtaisi yhtiöiden yhdistymiseen. Toukokuussa tarjousaikaa jatkettiin 27.6.2014 saakka. Tammikuussa 2014 kerrottiin, että SSAB hankkii omistukseensa Rautaruukin osakevaihtojärjestelyin. SSAB:n osakkeiden noteeraminen aloitettiin Nasdaq OMX Helsingissä 1. elokuuta 2014. Rautaruukilla ja SSAB:llä oli kesällä 2014 yhteensä noin 17 300 työntekijää ja ne tuottivat noin 8,8 miljoonaa tonnia terästä vuodessa. Kaupan myötä syntyneen SSAB-yhtiön suurimmat terästuotantotehtaat sijaitsevat Ruotsissa, Suomessa ja Yhdysvalloissa.
Syyskuussa 2014 SSAB sai uuden johtoryhmän. Toimitusjohtajana jatkoi SSAB:n toimitusjohtaja Martin Lindqvist. Vanhoja rautaruukkilaisia uudessa johtoryhmässä oli kolme: SSAB:n Euroopan liiketoiminta-alueen johtaja Olavi Huhtala, Ruukki Construction -ryhmän johtaja Marko Somerma ja SSAB:n viestintäjohtaja Taina Kyllönen.

Organisaatio

Ruukilla on kaksi liiketoiminta-aluetta .

Rautaruukin nimikiista Ruukin kanssa

Ruukki Group nosti kanteen Rautaruukkia vastaan 2010 liittyen Rautaruukin konsernin käyttöön ottaman ”Ruukki”-nimen käyttöönottoon. Ruukki Groupin toiminta alkoi Ruukin kunnassa, joka on nykyään Siikajokea. Ruukki-tunnus otettiin ensimmäisen kerran käyttöön 1933, kun Ruukin Eristeteollisuus, myöhemmin Ruukki Group aloitti toimintansa. Rautaruukki ilmoitti käyttäneensä Ruukki-nimeä 1970-luvulta lähtien joissakin erikoistuotteissaan. Ruukki nimeä sellaisenaan ei koskaan aikaisemmin käytetty itse yrityksen nimenä vaan se oli aina Rautaruukki. Pitkien oikeustoimien jälkeen Ruukki Group ja Rautaruukki sopivat nimikiistansa rahallisella korvauksella jonka suuruutta ei ole julkaistu, huhtikuussa 2013 ja Ruukki Group vaihtoi nimensä kuuden kuukauden sisällä Afarak Groupiksi.