Kelvenne

Maantietoa

Saari on 7,7 kilometriä pitkä, 1,4 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 3,49 neliökilometriä . Saari on kokonaisuudessaan pitkä harju, joka on osa Päijänteen pohjassa kulkevasta harjujaksosta. Harju jatkuu etelässä Ykskoivun saarena ja sitten se kiipeää Vähä-Äinönniemelle. Pohjoisessa se jatkuu veden alla, nousten pinnan yläpuolelle Papinsaaressa, Hietasaaressa ja ainakin Tupasaaressa. Kelventeen pohjoispään vieressä sijaitsee Virmailan Höysniemi, jonka välissä on 400 metriä leveä Höyssalmi. Sen itärantalta aukeaa Virmailanselkä, jonka vastaranta on Päijänteen itäranta, joka sijaitsee neljän kilometrin päässä. Kelventeen lähellä sijaitsee selkäsaaria, kuten esimerkiksi Kärppäsaaret, Hirvisaari, Hinttolansaari, Neitsaari, Haapasaari ja Petäjäsaaret. Ykspetäjän lounaispuolella sijatsee myös Iso Mustasaari, Rajasaari ja Piilonsaari. Kelventeen eteläpäästä on mantereelle matkaa länteen Hirtniemelle 1,6 kilometriä ja etelään Vähä-Äijönniemelle 3,0 kilometriä. Hirtniemen pohjoispäässä on Huovari, Hietasaari ja Kurtinsaari. Kelventeen länsirannoilta näkee aavalle Padasjoenselälle. Siellä sijaitsee myös saaria, joita Kelventeestä näkee Lietsaari, Haukkasalo ja Iso Lammassaari. Sieltä näkee tietysti laajan Virmailan lisäksi tietystä kohdasta pitkin 11 kilometriä pitkää Salonsalmea ja Kellosalmea.
Harjussa on suppia, joiden rinteet tekevät saaresta mäkisen kävellä. Osa supista sijaitsevat osittain veden alla ja ne muodostavat saareen lahtia. Saari on suppien kohdalla muuta osaa kapeampi. Suppien muodostamia lahtia ovat esimerkiksi Supanlahti ja Koukunlahti. Saaren supat ovat yleensä soistuneet pohjaltaan suoksi, mutta kaksi suppaa ovat vielä lampia. Tällainen on Kelveneenlampi ja sen pohjoispuolella sijaitseva nimetön suolampi. Myös Supanlahdella on matala lampi. Saaren kapein kohta on Koukunlahden kohdalla, missä saaren leveys on 80 metriä. Saaren harjumuodostelma on yleensä jyrkkärinteinen. Harjan korkeus kuitenkin vaihtelee, koska välillä harjuun on muodostunut korkeitakin kohtia, joita Päijänteen allokko ei ole vuosituhanien aikanna sortanut järveen. Saaren pohjoispäässä sijaitsee kalliohuippunen mäki, joka kohoaa noin 130 metrin korkeuteen. Huippu on siten yli 52 metriä Päijännettä korkeammalla.
Saari on asumaton ja ainoat rakennukset ovat retkeilyreitistön nuotiopaikoilla olevat rakennelmat.

Historiaa

Kelvenne muodostui viimeisimmällä jääkaudella jäätikkövirtojen kasaamasta sorasta jään vetäytyessä. Saarelta löytyy muistoina jääkaudesta useita suppia, joista osa on yhdistynyt Päijänteeseen muodostaen suojaisia lahtia.
Vuoden 1947 taloudellisessa kartassa saari oli asumaton eikä siellä ollut peltomaata.
1960-luvulla Kelventeelle suunniteltiin lomakeskusta. Sinne haluttiin rakentaa hotelli, asuntovaunualue, ostoskeskus ja toipilaskoti sekä läheiseen Huovarinsaareen lentokenttä.

Luontoarvoja

Koko saari muodostaa yhtenäisen suojelualueen, joka kuuluu Päijänteen kansallispuistoon yhdessä joidenkin naapurisaarten kanssa. Kansallispuiston alueet muodostavat yhden Natura 2000-alueen Päijänteen alueen (10 857 hehtaaria, FI0335003).
Kelventeellä sijaitsee kahdeksan kilometriä pitkä retkeilypolku. Reitti kulkee pääosin helppokulkuisessa kangasmaastossa, tosin nousee välillä ylös harjulle. Karisalmen silta (N61ᵒ17.6' E25ᵒ32.3') Pulkkilanharjulla, Asikkalassa, palvelee melojia, jotka lähtevät liikkeelle Kelventeen eteläpuolelta. Reittiliikenteen sisävesilaivalla Kelventeelle pääsee Padasjoen kirkonkylältä, Virmailasta, Vääksystä, Sysmästä ja Kuhmoisista. Lähin lähtöpaikka melojille on Päijänteen kansallispuiston ranta Höysniemessä.