Salzburg

Maantiede

Salzburg sijaitsee Alppien pohjoisilla aluskukkuloilla lähellä Saksan rajaa. Salzachjoki jakaa kaupungin kahtia. Kaupungin pohjoispuolella on tasankoa ja eteläpuolelta Alppien huippuja. Lähin vuorenhuippu, 1972 metriä korkea Untersberg, sijaitsee vain muutaman kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Itse kaupungissa on kaksi pienempää vuorta, Mönchsberg ja Kapuzinerberg.
Salzburgin kunnan pinta-ala on 65,65 neliökilometriä. Siitä maatalousaluetta on 17 neliökilometriä, puistoja 12 neliökilometriä, metsää 11 neliökilometriä, rakennettuja alueita 7,7 neliökilometriä ja vettä 2,4 neliökilometriä.

Varhaishistoriasta ruhtinaspiispojen keskuspaikaksi

Salzburgin paikalla sijaitsi kelttiläinen asutuskeskus, ja roomalaisaikana se tunnettiin nimellä Juvavum. Se sai piispanistuimen vuonna 739, ja kaupungista tuli arkkihiippakunnan keskus vuonna 798. Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan aikana Salzburgista kasvoi voimakkaan uskonnollisen ruhtinaskunnan keskus.
Salzburgin merkittävin ruhtinaspiispa oli vuosina 1587–1612 hallinnut Wolf Dietrich von Raitenau. Hän antoi italialaiselle arkkitehdille Vincenzo Scamozzille monia julkisten rakennelmien suunnittelutöitä. Raitenaun ansiosta kaupungin kuva muuttui barokkiarkkitehtuurin hallitsemaksi, ja kaupunkiin rakennettiin muun muassa kirkkoja, palatseja ja puistoja. Raitenaun valtakausi päättyi Baijerin kanssa syntyneisiin erimielisyyksiin suolakaupasta, ja hän eli viimeiset aikansa vankittuna. Muita merkittäviä ruhtinaspiispoja olivat vuosina 1612–1619 hallinnut Markus Sittikus von Hohenems, joka rakennutti kaupunkia toisen italialaisen Santino Solarin kanssa, Salzburgin yliopiston perustanut Paris von Lodron, joka hallitsi vuosina 1619–1653, ja Leopold Anton von Firmian, jonka hallituskausi oli 1727–1744.

Osa Itävallan keisarikuntaa

Salzburgin ruhtinaspiispakunta maallistettiin vuonna 1803 hieman ennen Napoleonin sotien alkua. Salzburg oli sotien aikana Ranskan ja Baijerin alaisuuteen, ja vuonna 1816 siitä tuli osa Itävallan keisarikuntaa. Salzburg oli alkujaan vain piirikunnan keskuskaupunki, mutta vuonna 1861 siitä tulee osavaltionsa pääkaupunki.
Salzburgin merkitys alkoi kasvaa uudestaan, kun sinne valmistui rautatieasema vuonna 1860. Se alkoi myös kiihdyttää turismia. Saksan ja Itävallan niin sanotun Gründerzeit-kauden aikana Salzburgia kehitetään voimakkaasti, ja sinne rakennataan monia uusia julkisia rakennuksia. Salzburgin kuuluisa Salzburger Festspiele -festivaali perustettiin vuonna 1917.

Salzburg 1900- ja 2000-luvuilla

Salzburgiin liitettiin vuonna 1935 uusia alueita, ja kaupunkia laajennettiin uudestaan Anschlussin jälkeen vuonna 1939. Asukasluku kasvoi liitosten jälkeen 40 500 ihmisestä 77 000 ihmiseen. Kansallissosialistien valtakauden aikana kaupungissa on rotusortoa ja poliittista painostusta, ja monet pakkotyöläiset ja sotavangit joutuvat toteuttamaan rakennustöitä, kuten Staatsbrücke-sillan rakentamisen. Toisen maailmansodan aikana liittoutuneiden pommituksissa kuoli 547 ihmistä ja 40 prosenttia rakennuksista vaurioitui pahoin.
Toisen maailmansodan jälkeen Salzburgiin saapui tuhansia pakolaisia, ja kaupungin väkiluku ylitti vuonna 1950 ensimmäisen kerran 100 000 asukkaan rajan. Kaupungissa toteutaan uusia asuinalueita muun muassa Leheniin ja Taxhamiin. Vuonna 1967 Salzburgissa hyväksytään Itävallan ensimmäinen laki, jonka tarkoituksena on suojella vanhaakaupunkia. Altstadt Salzburg hyväksytään vuonna 1996 Unescon maailmanperintöluetteloon.

Politiikka ja hallinto

Salzburgin johdossa on pormestari, jota avustaa varapormestarit ja kaupunginvaltuutetut. Itävallan kansanpuolueen Harald Preuner valittiin vuonna 2019 pormestariksi. Kaupunginvaltuustoon puolestaan valittiin vuoden 2019 vaaleissa 16 kansanpuolueen, 11 sosiaalidemokraattisen puolueen, 6 vihreiden, 2 liberaalifoorumin, 1 kommunistisen puolueen ja 1 Bürger für Salzburg -ryhmän edustajaa.

Väestö

Salzburgin asukasluku Itävallan tilastokeskuksen mukaan vuoden 2019 alussa oli 154 211, ja se on osavaltionsa selvästi suurin kaupunki. Toiseksi suurimmassa kaupungissa, Halleinissa oli vuoden 2018 alussa noin 21 000 asukasta. Koko Itävallassa Salzburg on Wienin, Grazin ja Linzin jälkeen Itävallan valtion neljänneksi suurin kaupunki.

Koulutus

Salzburgin yliopisto perustettiin vuonna 1620, mutta suljettiin myöhemmin ja avattiin uudelleen vuonna 1963. Yliopiston lisäksi kaupungissa on musiikkikorkeakoulu Mozarteum ja alemman korkeakoulutason tanssikoulu SEAD, Salzburg Experimental Academy of Dance.

Kulttuuri

Salzburgin vanha kaupunki on barokin mestariteos. Sen kirkot, torit ja suihkulähteet rakennettiin pääosin 1500- ja 1600-luvulla. Salzburgin vanha kaupunki on myös valittu UNESCOn maailmanperintökohteeksi. Kaupungin nähtävyyksiä ovat myös 1600-luvulla rakennetut barokkityylinen Salzburgin katedraali ja
rokokootyylinen Mirabellin palatsi. 
Salzburgin musiikkijuhlat on järjestetty vuodesta 1920 alkaen kaupungissa. Vuonna 1965 kaupungissa kuvattiin musikaali The Sound of Music. Musiikkijuhlilla käy joka kaudella yli 270000 vierasta.