Suomen hallituksen ilmasto- ja energiastrategia 2008

Suomen hallituksen ilmasto- ja energiastrategia 2008 kuvaa marraskuussa 2008 Vanhasen II hallitus julkaisemaa ilmastostrategiaa ja energiastrategiaa. Strategia on kolmas. Aiemmat on julkaistu vuonna 2001 ja 2005. Strategian laativat hallituksen ministerit Mauri Pekkarinen, Sirkka-Liisa Anttila, Tarja Cronberg, Jyri Häkämies, Jyrki Katainen, Paula Lehtomäki, Jan Vapaavuori ja Stefan Wallin.
Valtioneuvosto asetti strategiassa Suomen tavoitteeksi energian loppukulutuksen kasvun pysäyttämisen ja kääntämisen laskuun niin, että energian loppukulutus vuonna 2020 olisi noin 310 TWh eli likimain nykyisen suuruinen. Energiankulutus olisi vuonna 2020 likimain 10 % pienempi kuin mihin kehitys näyttää johtavan ilman uusia toimenpiteitä.
Ympäristöjärjestöjen mukaan hallitus ei kuullut heitä, energiatehokkuuden toimijoita eikä uusiutuvaa energiaa edistäviä toimijoita.

Sähkön tuonti ja hiilipäästöt

Sähkön tuonti oli vuonna 1990 10,7 TWh (17,2 %) ja vuonna 2005 17 TWh (20,1 %). Hallituksen strategiassa sähkön tuonti on -1 TWh vuosina 2020 ja 2050 (s.118). Uusiutuvalla energialähteillä tuotettu energia ei aiheuta päästöjä. Esimerkiksi bensiininä 17 TWh vastaisi 4,5 Mt hiilidioksidia (17*0,262). Suomen hiilidioksidipäästöissä oli vuosien välillä 2005 ja 2006 11,3 Mt ero. Ero aiheutuu hiilen tuonnista 7,9 Mt, turpeen polton kasvusta 2,6 Mt ja muusta 0,8 Mt. Sähkön tuonti oli vuonna 2006 12, 7 %. Sähkön tuontiero 5,6 TWh v. 2005-6 vastaa epäedullisena kivihiilenäkin vain 1,9 Mt hiiltä. Siten syy päästökasvuun vuosien 2005 2006 välillä 11,3 Mt oli fossiilisen energiankulutuksen kasvu 27,4 TWh, josta energiantuotannon kivihiilen päästöt kasvoivat 7,9 Mt ja turpeen 2,6 Mt.

Suomen luonnonsuojeluliitto

Suomen luonnonsuojeluliiton ilmastovastaava Leo Stranius kokee hallituksen strategiaesityksen vahvuuksina tuulivoiman ja biokaasun syöttötariffin, rakennusten energianormien kiristämisen ja ruuhkamaksut. Straniuksen mukaan laskelmien perustana oleva tavanomainen kehitysskenario on ylimitoitettu, hallituksen energian- ja sähkönkulutuksen tavoite-ennusteet ovat epärealistisen korkeita, energiatehokkuuden parannus on vain 5 %, turpeen tuki on perusteetonta ja strategia ei sisällä sitovia lainsäädäntökeinoja päästöjen vähentämiseksi kuten esimerkiksi Britanniassa. Energiantuotannon hiilidioksidipäästöt vähenisivät 20 % korvaamalla turve uusiutuvalla energialla. Stranius ehdottaa windfall-voittojen keräämistä uusiutuvan energian investoinneille. Hallituksen tavoite perustuu 20 %:n tavoitteeseen. Euroopan Unioni on valmis nostamaan tavoitteen 20 %:sta 30 %:iin yhteisymmärryksessä kansainvälissä ilmastosopimuksissa.
Suomen luonnonsuojeluliiton Uudenmaan piirin mielestä Työ- ja elinkeinoministeriö käyttää väärin uusiutuvan energian tukirahoja myöntäessään niitä jätteenpolttolaitoksen rakentamiseen.

Metsäteollisuus

Thomas Wahlgrenin mukaan Suomen ilmastopolitiikan kannalta tärkein kysymys on globaali metsäpolitiikka, maankäytön suunnittelu ja vastuullinen tuotanto Etelässä. Vastuullisessa toiminnassa huomioidaan paikallinen tieto ja lisätä vuorovaikutusta ympäristön ja sosiaalisten kysymysten hallitsemiseksi. Marko Ulvilan mukaan paperiteollisuuden haittoja voi ehkäistä vähentämällä paperinkulutusta. Mika Rönkön mukaan valtion omistuspolitiikan kuuluisi olla vastuullisempaa. Markus Krögerin mukaan veronmaksajien rahoja tulisi säästää ja karsia valtion tuet. Metsäteollisuuden tulisi pärjätä omillaan ilman tukia ja kartelleja. Markus Krögerin mukaan selluteollisuus tarvitsee demokratiaa: pienempiä yksiköitä. paikallista päätöksentekoa, luonnon ja ihmisoikeuksien kunnioitusta ja rehellistä liiketoimintaa.

Climate Change Performance Index

Ympäristöjärjestöt Germanwatch ja Climate Action Network Europe arvioivat vuosittain valtioiden ilmastopolitiikkaa. Climate Change Performance Index maat vastaavat yli 90 % kasvihuonekaasupäästöistä. Mittarit ovat ilmastopäästöjen muutos (50 %), päästömäärä (30 %) ja ilmastopolitiikka (20 %). Suomen oli Climate Change Performance Index 2008 arviossa sijalla 48 Ukrainan ja Kiinan välissä kaikista 57 arvioidusta maasta. Asteikolla 1-5 Suomi sai toiseksi heikomman arvosanan. Suomea moitittiin päästömäärän kehityksestä. Suomi on onnistunut päästöjen vähentämisessä huonosti. Ilmastopolitiikaltaan parhaimmiksi maiksi arvioitiin Ruotsi ja Saksa. Huonoimmat maat olivat Saudi-Arabia, Kanada ja Yhdysvallat. Kolmea ensimmäistä sijaa ei jaettu, koska kaikilla mailla oli parantamisen varaa politiikassaan.
Suomen Luonnonsuojeluliiton Simo Kyllösen mukaan Suomen jo edellinen sijoitus, josta tulos on heikentynyt, osoitti, että Suomen ilmastopolitiikka vaatii huomattavaa terävöittämistä ja uutta otetta. Ilmastopäivänä joulukuussa 2007 Helsingin Aleksanterinkadulla vihaiset hiihtäjät vaativat Suomelta tehokkaampaa ilmastopolitiikkaa ja lumisia talvia takaisin.

IEA:n arviointi

IEA arvioi Suomen energiatuotannon vuonna 2007. IEA:n mukaan Suomen suurin haaste on energiavarmuus eli tuontiriippuvuus yhdestä tuontimaasta. Arvioinnin mukaan Suomi on pragmaattisesti ratkaissut kasvihuonepäästöjensä kasvun päästökaupalla. Ydinvoiman suhteen IEA kehuu Suomea. Vastaavassa Ruotsin arviointiraportissa IEA ihmettelee sitä, että Ruotsi on päättänyt luopua ydinvoiman käytöstä. IEA kehottaa Suomea pidempiaikaisiin toimintatapoihin ja energiavarmuuden lisäämiseen monipuolistamalla energialähteitä. IEA:n mukaan Suomen tulisi olla realistinen perinteisesti käytetyn uusiutuvan energialähteen, biomassan, lisäämispotentiaalin suhteen. IEA:n mukaan uusi tutkimus osoittaa, että uudet uusiutuvat energialähteet, kuten tuulivoima, ovat taloudellisia. IEA kehottaa Suomea kehittämään tuet, joilla se varmistaa pitkäaikaisen tuulivoiman ja muiden uusien uusiutuvien energiamuotojen avustuksen laajentaen Suomen energiapalettia ja lisäten energiaturvallisuutta. Tuulivoimateollisuuden ennusteet merkittävästi ylittävät IEA:n ennusteet. Global Wind Energy Council GWEC:n mukaan (2007) maailman tuulivoiman määrä ylittää ydinvoimamäärän vuonna 2030. GWEC:n ennusteen mukaan 11-29 % maailman sähköstä tuotetaan tuulivoimalla vuonna 2030.
IEA suositteli energiatehokkuuden lisäystä. Rakennusten energiamääräyksissä IEA mainosti Ruotsin malliin, jossa yritykset valitsevat keinot. Lisäksi IEA:n mukaan passiivitalot vähentävät päästöjä 50-70 % asumismukavuudesta tinkimättä.
IEA:n mukaan Suomen turpeen energiakäyttö on ristiriidassa ympäristön kestävyyden kanssa. Suomen turpeen bonustariffi pyrkii kumoamaan Euroopan Unionin päästökaupan tavoitteen hinnoitella hiili. Bonustariffi poistaa päästökaupan tavoitteleman kannusteen luopumaan runsashiilisestä turpeesta. Huomioiden tariffin negatiiviset vaikutukset, IEA vaati Suomea varmistamaan ettei sitä jatketa.