Donetskin lentoaseman toinen taistelu

Tausta

Donetskin kansainvälisen lentoaseman sijainti Ukrainassa.
Itä-Ukrainan kriisin aikana kapinalliset niin sanotun Donetskin kansantasavallan joukot aloittivat toimintansa Donetskissa huhtikuussa 2014, jolloin kapinalliset ottivat haltuunsa kaupungin hallinnollisia rakennuksia. kansainvälistä lentoasemaa säilyi kuitenkin pienen ukrainalaisosaston hallinnassa. Lentoasemalla oli ennen sotaa Euro 2012 -jalkapallokisojen alla toteutettu laajoja 685 miljoonan euron uudistustöitä. Donetskin lentoaseman ensimmäinen taistelu alkoi 26. toukokuuta 2014 hieman Petro Porošenkon voittamien Ukrainan presidentinvaalien jälkeen. Aamuyöllä paikalle saapuneet kapinalliset olivat ensin vaatineet ukrainalaisjoukkojen poistumista ja lentokenttä vallattiin. Kun kapinalliset eivät suostuneet vetäytymään, Ukrainan asevoimat vastasi tekemällä rynnäkön lentoasemalle. Useita kymmeniä kapinallisia sai surmansa Ukrainan asevoimien kriisin ensimmäisessä kaltaisessaan operaatiossa ilman ukrainalaisia tappioita. 
Taistelut lentoasemalla hellittivät satunnaista epäsuoraa tulta lukuun ottamatta rynnäkön toteuttamisen jälkeen ja Ukrainan terrorisminvastaisen operaation eli ATO:n (Анти-Tерористична Oперація) joukot työnsivät kapinallisia takaisin valtaamiltaan alueilta rintaman muilla osuuksilla Donetskin ja Luhanskin alueilla. Kohti Donetskia ukrainalaiset etenivät etelästä. 
Elokuussa kapinalliset aloittivat vastahyökkäyksen nyt Ukrainan puolelle edenneiden venäläisjoukkojen tukemina ja ukrainalaiset kärsivät huomattavan tappion Ilovaiskin taistelussa. Saman kuun lopussa alkoivat uudet taistelut myös Donetskin lentoaseman hallinnasta. Päävastuussa olevat puolustajien joukot koostuivat 93. mekanisoidusta prikaatista, 79. maahanlaskuprikaatista, sekä sittemmin marraskuussa 2014 muodostetusta 81. maahanlaskuprikaatista. Puolustajiin lukeutui myös Oikean sektorin vapaahetoisia. Kapinallsisten puolella keskeisessä roolissa oli Somalia-pataljoona. Mahdollisesti taisteluihin osallistui myös Venäjän asevoimien joukkoja, mutta varmuutta tästä ei ole, eikä niistä ei ole yksilöitävissä olevia tietoja.

Taistelujen alku

Ukrainalaisten joukkojen onnistui torjua ensimmäinen hyökkäys ilman muualle sidottujen reservien apua ja 5. syyskuuta 2014 astui voimaan Minskin sopimuksen mukainen tulitauko. Sopimus jätti kuitenkin määrittelemättä, kummalle osapuolelle lentoaseman hallinta kuului ja taistelut paikalla kiihtyivät tulitauosta huolimatta kapinallisten yrittäessä edelleen vallata ukrainalaisten asemat.

"Kyborgit"

Taistelujen kuluessa lentoasema kärsi huomattavia vaurioita. Syyskuuhun mennessä lentoasemasta oli muodostunut Itä-Ukrainan taistelujen keskipiste. Puolustajien onnistui kuitenkin pitää edelleen kiinni lentoaseman keskeisistä terminaalirakennuksista ja lennonjohtotornista. Erityisen ankaria taisteluja käytiin vanhan terminaalin hallinnasta.  Lentoaseman kiitorata täyttyi tuhoutuneista panssarivaunuista ja panssariajoneuvoista. Ukrainan asevoimien joukoista ja oikean sektorin vapaaehtoisista koostuneet puolustajat tulivat tunnetuksi lempinimellä "kyborgit". Puolustajien huoltoreitti Adviikan ja Opytnen läpi oli kapinallisten epäsuoran tulen alainen, joten täydennyksiä ja evakuointeja tehtiin öisin panssariajoneuvojen huoltoiskuilla. Kiivaita taisteluita käytiin aina marraskuuhun saakka, kunnes ne alkoivat lopulta hellittää marras-joulukuun aikana. Lentokentän alueella järjestettiin paikallisia tulitaukoja, joiden aikana kapinallsiten oli mahdollista noutaa haavoittuneita ja kaatuneita, kun taas puolustajat kykenivät vaihtamaan joukkojaan. Joulukuun puolella puolustajat hylkäsivät viimein vanhan terminaalin, joka oli kärsinyt huomattavia rakenteellisia vaurioita. 
Tammikuun puolivälillä vuoden 2015 puolella käynnistyi kapinallisten venäläisjoukkojen tukema talvioffensiivi kolmella suunnalla. Sen tavoitteena oli Štšastjan valtaaminen Luhanskin alueella ja Donetskin alueella Debaltseve ja Mariupol. 11. tammikuuta alkoi mittava epäsuora tuli Donetskin lentoasemaa vastaan. Joidenkin tietojen mukaan käytössä oli jopa TOS-1 Buratino-raketinheitinvaunuja. 12. tammikuuta puolustajien onnistui torjua uutta terminaalia vastaan tehty hyökkäys. Taistelut jatkuivat seuraavina päivinä ja 15. tammikuuta kapinallisista ja ehkä osittain venäläisistä koostuneiden hyökkääjien onnistui vallata uuden terminaalirakennuksen yläkerta. Puolustajat jatkoivat vastarintaa rakennuksen muissa osissa. Mediassa liikkui huhuja kemiallisten aseiden käytöstä puolustajia vastaan, ilmeisesti koska puolustajat kärsivät savu- ja pakokaasuista. 16. tammikuuta käytettiin lähinnä epäsuoraa tulta, mutta seuraavana päivänä seurasi jälleen uusi yritys vallata rakennus puolustajilta. Puolustajat torjuivat vielä kerran hyökkäyksen keskittämällä epäsuoraa tulta omien ryhmitystensä päälle.

Epäonnistuneet vastahyökkäykset ja vetäytyminen

18. tammikuuta alkoi vuorostaan Sektori B:n ukrainalaisten joukkojen vastahyökkäys, jonka tavoitteena oli avata yhteys lentoaseman saarrettuihin puolustajiin. Lentokentän länsipuolella edenneen mekanisoidun taisteluosaston hyökkäys tyrehtyi vastarintaan. Samaan tapaan päätyi maahanlaskupataljoonan hyökkäys lentoasemasta itään. Kentän itäpuolen hyökkääjät olivat edenneet aina Spartakin kylän Putilovin sillalle, joka kuitenkin romahti taistelujen aikana vieden mukanaan kolme hyökkäystä tukenutta vaunua. Uusi hyökkäysyritys myöhästyi miinoitteiden ja esteiden takia, joita varten tarvittavan raivausvaunun hankinta oli hidasta. Hyökkäys jatkui viimein 20. tammikuuta. Raivauspanssarivaunu tuhoutui kuitenkin nopeasti ja hyökkäys tyrehtyi jälleen lentoaseman länsi- ja itäpuolilla Putilovin kaivoksella ja täyttömäellä. Hyökkäävät ukrainalaiset olivat menettäneet useita kaatuneita ja vangiksi jääneitä. Samalla itse lentoasemalla kapinalliset räjäyttivät suuren osan uudesta terminaalista puoolustajien menettäessä useita kymmeniä miehiä. Lentoaseman terminaalirakennusten ukrainalaisjoukot päättivät luopua asemistaan epäonnistuneiden hyökkäysten ja räjäytyksen jälkeen. Illalla puolustajat hävittivät lentoaseman kiitorataa hävityspanoitteilla ja Putilovin seudulle laskettiin siroitemiinoitus. Viimeiset puolustajat lähtivät asemistaan terminaalirakennuksista aamupäivällä 21. toukokuuta. Seuraavan päivän aikana ukrainalaiset torjuivat Opytnen ja Adviikan suuntiin hyökänneen vihollisen. Ukrainalaisten hallussa oli edelleen tutka-asema hieman lentoaseman kiitoradan pohjoispuolella.

Taistelujen loppu

Menetettyään lentoaseman terminaalirakennukset ukrainalaiset päättivät yrittää vielä kerran vastahyökkäystä. Harhautushyökkäys Olenivkan ja Dokuchajevskin suuntiin lentoaseman eteläpuolella alkoi 24. tammikuuta, mutta maahanlaskujoukkojen hyökkäys kohti Spartakin kylää ja Putilovin täyttömäkeä myöhästyi jälleen raivauskaluston puutteen takia. Saman päivän iltana torjuttiin panssarivaunujen tukema kapinallisten hyökkäys tutka-asemalle. Ukrainalaisten harhautushyökkäykset jatkuivat 25. tammikuuta. Piskyn suuntaan hyökänneiden kahden taisteluosaston hyökkäys tyrehtyi miinoitteisiin ja raketinheitintuleen. 26. tammikuuta kolmen maahanlaskupataljoonan hyökkäys saavutti puolestaan paikallisen voiton Putilovin täyttömäellä ja Adviikan rautatiesillalla. Ukrainalaisten taistelukyky oli kuitenkin nyt lopussa ja taistelut alueella hellittivät.

Seuraukset

Donetskin lentoaseman toisen taistelun jälkeen molemmat osapuolet olivat käytännössä nyt syksyn 2014 asemissaan, jonne rintama jähmettyi lentoaseman alueella seuraavien vuosien ajaksi. Kapinallisille lentoaseman valtaus oli joka tapauksessa huomattava propagandavoitto. Lentoaseman hallinta oli etenkin symbolinen kysymys, sillä käytännössä lentoasemalle ei ollut käytännön hyötyä sen sijaitessa aivan eturintaman tuntumassa. Taistelujen aikana useita hyökkäyksiä torjuneet "kyborgit" saavuttivat sankarimaineen Ukrainassa. Vasta hiljattain ennen taisteluja laajoja satojen miljoonien eurojen uudistustöitä läpikäyneen lentoaseman infrastruktuuri tuhoutui lähes täysin.  Taistelun tappioista ei ole luotettavia tietoja. Kaatuneiden yhteismäärä lienee sadoissa ja kapinallisten lienevät kärsineen näistä suurimman osan. Ukrainalaisten epäsuora tuli aiheutti siviiliuhreja Donetskissa, jossa siviilit joutuivat asumaan kapinallisryhmitysten lomassa. Ukrainalaisten toimintaa heikensi esimerkiksi panssarintorjunta-aseiden puute samalla, kun kapinallisilla oli käytössään useita taistelupanssarivaunuja. Kapinallisten tuliylivoima ei kuitenkaan riittänyt yksinään, vaan lopulta oli turvauduttava jalkaväen hyökkäyksiin. Panssarivaunuja käytettiin jalkaväen hyökkäysten tukemiseen hyökkääjien vallatessa ukrainalaisten puolustajien asemia terminaalirakennuksissa, lentokonehalleissa ja lentoaseman muilla rakennuksilla. Panssarivaunujen tuli tarjosi suojaa kohteesta toiseen liikuttaessa ja näin saavutettiin paikallinen ylivoima puolustajiin nähden. Molemmat osapuolet käyttivät runsaasti sulutteita toistensa liikkeiden kanavoimiseen. Eteneminen myös pysähtyi sulutteisiin usein kokonaan raivauskaluston puutteen takia.