google/wiki40b huggingface dataset:
Ristimäen siunauskappeli ja hautausmaa

Ristimäen siunauskappeli ja hautausmaa  sijaitsevat Lempäälässä osoitteessa Sotavallantie 86. Kappeli on rakennettu vuonna 1972 ja peruskorjattu vuonna 2004. Kappelin on suunnitellut arkkitehti Pentti Turunen. Sinne mahtuu noin 120 henkilöä.

Ristimäen hautausmaa-aluetta laajennettiin vuonna 2003–2004. Alue on puistomaista mäntymetsää ja siellä sijaitsee muistolehto, metsähautausmaa ja uurna sukuhauta.

Tyhjän sylin muistokivi

Tyhjän sylin muistokivi on heitä varten, jotka surevat lapsettomuutta, keskenmenoa, raskauden keskeytystä tai lapsen kuolemaa. Teos on hankittu Lapsettomien yhdistys Sipukka ry aloitteesta ja muistokiven on suunnitellut Pekka Mäenpää ja toteuttanut Kiviliike Sairanen Oy. Muistokivi otettiin käyttöön 2013. 
 

Vakaumuksensa puolesta kaatuneiden muistomerkki

Teos on pystytetty paikalle, jossa sijaitsee punaisten joukkohauta. Paikalle on teloitettu ihmistä 400 ja noin 200 sodassa kaatunutta punaista. Muistomerkin pystytetty vuonna 1948 ja sen suunnittellut Jalmari Terho ja valmistanut Suomen Graniitti Oy:n kiviveistämö.
Viimeinen keikka

Juoni

Vuosikymmenten takaisen tanssiyhtyeen viides jäsen ”Ruipelo” on kuollut, ja jäljelle jääneet jäsenet päättävät kunnioittaa tämän hautajaisia soittamalla vielä kerran yhdessä. Kaikki ei mene suunnitelmien mukaan: vanhat riidat tulevat uudelleen pintaan ja kärjistyvät miesten myöhempien vaiheiden erilaisuuden takia. Yhdestä on tullut jäykkä hammaslääkäri (Levula), yhdestä rento pappi (Tuomainen), kolmannesta musiikkiliikkeen pitäjä (Pesonen) ja neljännestä ei juuri muuta kuin katkeroitunut ja viinaan menevä vanha tanssimuusikko (Salmi), joka kiristää tunnelmaa oudolla käytöksellään ja kulmikkailla kommenteillaan.
Puolalainen rekisterikilpi

Puolalaisen rekisterikilven rekisteritunnukset määräytyvät sen mukaan, missä päin Puolaa ajoneuvo rekisteröidään. Kilven ensimmäinen kirjain kertoo, missä voivodikunnassa ajoneuvo on rekisteröity (kuvan kilvissä E viittaa Łódźin alueeseen), kaksi seuraavaa puolestaan osoittavat rekisteröimiskaupungin tai -piirikunnan (RA viittaa Radomskoon).
Vuodesta 2000 ovat rekisterikilpien numerot ja kirjaimet olleet yleisen eurooppalaisen käytännön mukaisesti mustia valkoisella pohjalla. Liikenteessä on kuitenkin yhä ennen tätä rekisteröityjä autoja, joiden kilpien merkinnät ovat valkoisia mustalla pohjalla. Lisäksi vuodesta 2006 on rekisterikilpiin lisätty tähtikuvio Puolan EU-jäsenyyden merkiksi (kuvassa vanhempi ja uudempi kilpi).
Kari Mäkinen (valmentaja)

Kari Mäkinen (s. 30. elokuuta 1945) on parhaiten tunnettu jääkiekkovalmentajana. Hänen urheilu-uraansa kuuluu kiekkoilun lisäksi melonta kansainvälisellä tasolla.

Jääkiekko

Pelaajana Kari Mäkinen voitti jääkiekon Suomen-mestaruuden Tapparan joukkueessa vuonna 1964. Hän pelasi yhden B-maaottelun.
Mäkinen valmensi vuosien ajan Oulun Kärppiä ja voitti Suomen mestaruuden 1981. Lisäksi hän toimi maajoukkueen kakkosvalmentajana Kalevi Nummisen apuna. Oulusta Mäkinen siirtyi Helsingin Jokereiden valmentajaksi I-divisioonaan. Mäkisen johdolla Jokerit nousi takaisin SM-liigaan kahden divisioonakauden jälkeen. Mäkinen toimi hetken aikaa myös Jokereiden toimitusjohtajana päävalmentajan tehtävien lisäksi, kunnes vuonna 1990 hän sai väistyä seurasta heikosti sujuneiden pelien vuoksi. Hän on valmentanut pääsarjatasolla myös Lahden Reipasta. Mäkinen valittiin SM-liigassa vuoden valmentajaksi vuosina 1977 ja 1981.

Melonta

Mäkinen sijoittui Tokion 1964 olympialaisissa kanadalaiskaksikkojen 1 000 metrin melonnassa yhdeksänneksi Rudolf Närjäsen parina. MM-kilpailuissa tämä kaksikko sijoittui 1 000 metrillä kuudenneksi vuonna 1966.
Seuratasolla Mäkinen edusti Pirkka-Melojia. Hän voitti kanadalaiskanooteilla yhteensä 19 Suomen-mestaruutta vuosina 1962–1970. Kanadalaisyksikköjen mestaruuden hän voitti 500 metrillä vuosina 1965 ja 1966 sekä 1 000 metrillä vuonna 1965.

Sukulaiset

Kari Mäkisen veljistä Juhani Mäkinen voitti melonnassa kolme Suomen-mestaruutta ja toimi vuosina 1966–1970 Suomen Kanoottiliiton päävalmentajana. Toinen veli Seppo Mäkinen voitti sekä kajakkimelonnassa että jääkiekossa Suomen-mestaruuden vuonna 1964.
Ella ja Aleksi

Ella ja Aleksi on Teleks-yhtyeen Markus Koskisen ja Egotrippi-yhtyeen Sampo Haapaniemen musiikkiprojekti.
Ellalta ja Aleksilta ilmestyi vuonna 2004 albumi Lenni Lokinpoikanen, joka myi platinaa ja pysyi Suomen virallisen albumilistan ensimmäisellä sijalla neljä viikkoa vuodenvaihteessa 2004–2005. Vuoden 2005 Emma-gaalassa Ella ja Aleksi palkittiin vuoden yllättäjinä. Lenni Lokinpoikanen sai jatkoa syksyllä 2005, jolloin julkaistiin Kolme muskettisopulia -albumi. Kummallakin albumilla on 13 kappaletta, joka on Ellan ja Aleksin mielestä ainoa oikea määrä. Vuonna 2008 ilmestyi 14 kappaleen levy nimeltään Talventörröttäjät.
Ellan ja Aleksin tuotanto on konemusiikkipohjaista ja taustojen päälle räppäävät oikeat lapset, jotka ensilevyn aikaan olivat nelivuotiaita. Lasten henkilöllisyyttä ei ole haluttu paljastaa heidän suojelemisekseen julkisuudelta. Heidän oikeat nimensä eivät ole Ella ja Aleksi. Itse asiassa vuonna 2008 ilmestyneelle kolmannelle levylle oli valittu uudet artistit (Pop-Talk, osa 50, Sampo Haapaniemi)
Kappaleiden sanoitukset koskevat ihmissuhteita, perheitä ja lähiympäristöä. Esimerkiksi radiohitin ”MC koppakuoriainen” sanoitukset kertovat kotikasvatuksen tärkeydestä ja kehottavat olemaan kiusaamatta. Koskinen ja Haapaniemi ovatkin kertoneet tuoreen isyytensä vaikuttaneen sanoitusten näkökulmiin.
Projekti sai alkunsa Helsingin kaupungin rakennusviraston ympäristöaiheiselle lastenlevylle, ”Siistin stadin snadeille”, tehdystä kappaleesta ”Laulu kaupungin puista”. Suomen Ympäristökasvatuksen Seura ry antoi Koskiselle ja Haapaniemelle levystä vuoden 2005 ympäristökasvatuksen ruusun.
Suomen europarlamenttivaalit 2019

Ehdokkaat

Suomen 13 istuvasta europarlamentaarikosta 10 asettui ehdolle vuoden 2019 vaaleissa. Jatkokaudelle pyrkivät kokoomuksen Sirpa Pietikäinen, Henna Virkkunen ja Petri Sarvamaa, keskustan Elsi Katainen ja Mirja Vehkaperä, sosialidemokraattien Miapetra Kumpula-Natri, vihreiden Heidi Hautala, perussuomalaisten Pirkko Ruohonen-Lerner ja RKP:n Nils Torvalds. Myös vasemmistoliiton Merja Kyllönen oli ehdolla vaaleissa, mutta hän ilmoitti, ettei ota paikkaa vastaan, jos tulee valituksi. Pois jäivät keskustan vuodesta 2004 europarlamentaarikkona toiminut Anneli Jäätteenmäki, sosiaalidemokraattien vuodesta 2009 europarlamentaarikkona toiminut Liisa Jaakonsaari, sekä perussuomalaisten puheenjohtaja ja ensimmäisen kauden euroedustaja Jussi Halla-aho. Istuvista mepeistä uudelleen valittiin Pietikäinen, Virkkunen, Sarvamaa, Katainen, Kumpula-Natri, Hautala ja Torvalds.

Ehdokasluettelo

Parlamenttiin päässeet ehdokkaat on merkitty lihavoidulla tekstillä.
Nikolai Tsvetkov

Nikolai Aleksandrovitš Tsvetkov (ven. Николай Александрович Цветков, s. 16. toukokuuta 1960, Moskovan alue, Neuvostoliitto) on venäläinen oligarkki. Hän omistaa merkittävän osan Uralsib (ven. Уралсиб) finanssiyhtiöstä ja osuuden Lukoil (ven. Лукойл) öljy-yhtiöstä.
Tsvetkov on koulutukseltaan ilmailuinsinööri. Liike-elämän aikakauslehti Forbes listasi maaliskuussa 2007 hänet maailman 83. rikkaimmaksi henkilöksi. Tsvetkov on naimisissa ja hänellä kaksi lasta.

Henkilöhistoria

Nikolai Tsvetkov teki uransa 15 ensimmäistä vuotta ilmavoimissa upseerina ja soti tänä aikana Afganistanin sodassa. Hän teki tuttavuutta entisen armeijan upseerin Leonid Fedunin kanssa, joka suunnitteli valtiollisen öljy-yhtiö Lukoil yksityistämisen. Tsvetkov perusti Nikoil yrityksen yhdessä Lukoil johtajiston, kuten Vagit Alekperov, kanssa. Tsvetkovin avulla johtajisto sai itselleen pääosan Lukoilista. Vastalahjaksi Tsvetkoville annettiin merkittävä osuus öljy-yhtiön osakkeista. Myöhemmin Nikoilin rahoituspuoli liitettiin yhteen Venäjän viidenneksi suurimman pankin Uralsibin kanssa ja samalla koko finanssikonsernin nimeksi tuli Uralsib.
Porolahdenpuisto

Käyttö

Puiston yleisin käyttö on läpikulku ulkoilun yhteydessä. Petankkin pelaaminen puistossa saattaa olla yleinen näky, koska Helsingin Petankkiliigan joukkue Porot on nimetty alueen ASOY Porolahdenpuisto mukaan. Vuonna 2005 Porot-joukkue pelasi mestaruussarjassa.  Melonnan harrastajia voi myös alueelta havaita liikkuvan läpi Porolahden vesistön, koska Porolahti on yhteydessä idässä Tammisalon kanavasta Strömsinlahden venesatamaan ja etelässä Tilliruukinlahteen.

Luonto

Pääpuulajeiltaan puisto on rauduskoivua, tervaleppää ja hieskoivua. Osia puistosta on määrätty Natura 2000 -hankkeen alaisuuteen.
Länsiosassa jasmikkeet, syreenit, koivut ja tuomipihlajat viihtyvät puistossa. Syreenilajisto on vaihtelevaa, ainakin nuokkusyreenityyppiä (Syringa reflexa) ja likusterisyreeniä (Syringa reticulata) kasvaa omissa ryhmissään. Ruusujakin on, mm. suviruusu (Rosa ’Poppius’) ja juhannusruusu (Rosa pimpinellifolia ’Plena’). Nuoret istutetut puut ovat hyväkuntoisia, ja niistä on odotettavissa kauniita puistopuita. Kosteikkoalueen reunassa kasvaa vanhoja, korkeita vihreälehtisiä pajuja, jotka ikänsä puolesta saattaisivat olla Herttoniemen kartanon ajoilta. Alueen länsiosassa Väylänsuuhun rajautuen on lehtomaisella kankaalla kasvava varttunut melko hyväkuntoinen koivikko, jossa kasvaa myös joitakin haapoja ja muutamia nuorempia vaahteroita ja tammen taimi. Puistossa on myös punasaarnia (Fraxinus pennsylvanica) sekä jotkin lajinmääritykseltään ovat epäselviä. Puistoon on 1990-luvulla istutettu kaupunginpuutarhalla lisättyjä erikoisia poppeleita. Tuolloin istutettu kiinanpoppeli (Populus simonii) saattaa olla Helsingin ainoa. Puistossa on kaksi istutusryhmää Helsingin yliopiston jalostusohjelman atsaleoja.
Metsäsaarekkeessa Roihuvuorentien ja Abraham Wetterin tien risteyksen kohdalla on massiivisen koivikon alla pensasvaltainen lehto. Lintujen kannalta arvokkaassa lehdossa on runsaasti lehtopensaita ja lehtipuuvesakkoa, jonka seassa on hyvälaatuista vaahteraa. Alueella kasvaa koivujen lisäksi haapoja, isoja raitoja, tervaleppää, vaahteraa, pihlajia, tuomia ja joitakin suuria mäntyjä. Koivikon itälaidassa on varikko- ja maankaatopaikkana käytetty alue. Puiston itäosa, koivuvaltainen lehtimetsäalue on kosteikkopainanteineen osa linnustollisesti arvokasta aluetta, joka jatkuu Strömsin kartanolle asti. Maaperä on rehevää lehtoa ja lehtomaista kangasta. Itäpäässä on paikoin pensasluhtaa muistuttava hoitamaton kosteikko, jossa on lepikkoa, pajupensaikkoa, lahopuuta ja vesipintoja. 
Tunnettuja lintuja puistossa on valkoposkihanhi, kottarainen, varis, tiaiset, räkättirastas, kyhmyjoutsen, silkkiuikku, nokikana, lokit ja sinisorsat.
Taattistenjärvi

Maantiede

Hevosenkengän muotoinen 54 hehtaarin Taattistenjärvi sijaitsee Naantalissa, Merimaskun pohjoisosissa. Seututie 189 kulkee aivan järven länsirannan tuntumassa ja järven pohjois- sekä koillispuolella on asuntoalue. Järven rantoja reunustavat rehevä kasvillisuus, pellot, metsä ja kallio. Järvestä laskee pieni oja lähellä sijaitsevaan merenrantaan. Järvessä on kaksi pientä saarta, Taattistensaari ja Kuusniemenluoto.

Tutkimus ja kunnostus

1960-luvulla järvessä oli jatkuvasti happikatoa ja korkeat ravinnepitoisuudet. Vuonna 1969 otetuissa näytteissä järven fosforipitoisuus oli 5,5 metrin syvyydellä 250 μg/l ja typpipitoisuus 2 200 μg/l. Hapen kyllästysaste oli 10–20 prosenttia matalampi syvänteissä ympäri vuoden.
Vuonna 1972 järvestä aloitettiin poistamaan alusvettä. Sitä pumpattiin 25 litraa sekunnissa ensimmäisenä kesänä kolmen kuukauden ajan, ja kevättalvella ja syyskesällä kuukauden ajan. Järven tila kuitenkin heikkeni tultaessa vuoteen 1976, vaikka pumppauksen avulla järvestä kyettiin poistamaan fosforia 50 kiloa aaria kohti enemmän. Järven sisäinen kuormitus oli jo päässyt siihen pisteeseen että se ylläpiti rehevöitymiskehitystä.
Järvelle levitettiin alumiinisulfaattia vuonna 1990. Vuosien 1990–2005 aikana järveä ilmastettiin, mutta se lopetettiin rahoituksen loputtua.
Järven kunnostusta varten on perustettu Taatistenjärven suojeluyhdystys r.y.
Paikalla on tehty useita selvityksiä, muun muassa eläinplanktonlajistoselvitys vuonna 1985.
Begriffsschrift

Vaikutus

Begriffsschriftissä esitetty toisen kertaluvun logiikan muotoilu oli ensimmäinen muotoilu mistään logiikasta, joka pystyi käsittelemään merkityksellistä osaa matematiikasta tai inhimillisestä kielestä. Kaikki myöhempi työ formaalin logiikan alalla on enemmän tai vähemmän velkaa teokselle.
Pieni jäänne Fregen notaatiosta on säilynyt todistuksissa käytetyssä symbolissa , joka on johdettu Fregen symboleista ”Inhaltsstrich” ── ja ”Urteilsstrich” │. Frege käytti niitä teoksessaan yhdistetyssä muodossa ├─ esittämään, että väittämä on tautologisesti tosi. Hän käytti merkintää ”Definitionsdoppelstrich” │├─ esittämään, että väittämä on määritelmä.
Ludwig Wittgenstein kunnioitti Fregeä teoksessaan Tractatus logico-philosophicus käyttämällä termiä Begriffsschrift synonyyminä loogiselle formalismille.
Karl Ehder

Karl Ehder (11. syyskuuta 1929 Viipuri – 17. marraskuuta 2006 Porvoo) oli suomalainen television tuotantopäällikkö. Televisioalan pioneereihin Suomessa kuulunut Ehder oli elokuva-alalla kuvaajana ja ohjaajana ennen kuin hänestä tuli Tesvision ohjelmapäällikkö. Hän ohjasi Mainos-TV:n vuosina 1959-1961 esittämän Lasse Pöysti -show-viihdesarjan.
Elsa Montell-Saanio

Elsa Henrika Montell (Montell-Saanio) (s. 1926 – k. 2019 ) oli suomalainen tekstiilitaiteilija. Hän modernisoi lapinraanua uudistamalla sen värejä. Hänen suunnittelutöihinsä kuuluu täkänöitä ja batiikkia. Auttin ja Meltauksen kappelien alttarivaatteet ovat hänen suunnittelemiaan.
Taiteellisen ja taideteollisen työnsä hän aloitti 1950-luvun alussa Rovaniemen maalaiskunnan Oikaraisen kylässä, ja hän yhdisti perinteeseen jälleenrakennusajan tekstiilitaidetta. Hän perusti taidekutomo Lapin raanun ja työllisti paikallisia kutojia. Hän menestyi muotoilun kansainvälisissäkin näyttelyissä,
Montell-Saanio oli valokuvaaja Matti Saanion ensimmäinen puoliso Matti Saanio ja heidän tyttärensä on tekstiilitaiteilija Kristiina Wiherheimo.
Södra Råda

Södra Råda on Ruotsissa sijaitseva entinen pitäjä, kunta ja seurakunta. Södra Rådan alue kuuluu nykyään Gullspångin kuntaan, Länsi-Götanmaan lääniin ja Värmlannin maakuntaan.
Södra Råda oli tunnettu vuosina 1310–1323 rakennetusta vanhasta puukirkosta, joka oli lattiaa lukuun ottamatta maalausten peitossa. Kirkko poltettiin maan tasalle 12.11.2001.

Hallintohistoriaa

Södra Rådan pitäjä on perustettu keskiajalla. Pitäjän nimenä oli 17.4.1885 asti pelkästään Råda.
Vuoden 1862 kuntauudistuksessa Södra Rådan pitäjän kirkolliset tehtävät siirrettiin Södra Rådan seurakunnalle ja maalliset tehtävät Södra Rådan maalaiskunnalle. Alue kuului tuolloin Visnumin kihlakuntaan Värmlannin läänissä.
Maalaiskunta liitettiin vuoden 1952 kuntauudistuksessa Visnumin maalaiskuntaan, joka lakkautettiin vuonna 1971. Tuolloin Södra Rådan alue liitettiin Gullspångin kuntaan. Kuntajakomuutoksen yhteydessä Södra Råda siirrettiin Värmlannin läänistä Skaraborgin lääniin (nykyään osa Länsi-Götanmaan lääniä).
Lääninvaihdoksen yhteydessä Södra Rådan seurakunta puolestaan siirrettiin Karlstadin hiippakunnasta Skaran hiippakuntaan. Seurakunta liitettiin vuonna 2006 Amnehäradin seurakuntaan. Laajennettu Amnehäradin seurakunta ulottuu nykyään sekä Länsi-Götanmaan että Värmlannin maakuntiin.

Maantiedettä

Södra Rådan pitäjän pinta-ala on 60,19 neliökilometriä, josta 43,50 neliökilometriä on maa-alueita. Vuonna 2000 pitäjän alueella asui 481 henkilöä. Pitäjässä sijaitsee pieni osa Gullspångin taajamasta.
Pitäjän alue sijaitsee Mariestadista koilliseen. Lännessä se rajoittuu Vänerniin, idässä Skagern-järveen ja etelässä Gullspångsälveniin. Pitäjä on viljelysseutua, jossa on paikoitellen myös metsiä.
Askar Sarsenbayev

Askar Sarsenbayev (kaz. Асқар Сәрсенбаев) (s. 1972) on suomalainen entinen nyrkkeilijä ja nykyinen nyrkkeilyvalmentaja. Hän nyrkkeili aktiiviurallaan yli 400 ottelua ja voitti Tampereen Voimailuseuran riveissä Suomen mestaruuksia sekä kansainvälisiä turnausvoittoja. Hän toimi Suomen nyrkkeilymaajoukkueen vastuuvalmentajana vuosina 2013-2014 ja on sittemmin jatkanut maajoukkuevalmentajana. Sarsenbayev on ollut arvokilpailuissa avustamassa mm. seuraavia urheilijoita: Matti Koota, Ville Hukkanen, Sonia Grönroos, Elina Gustafsson ja Mira Potkonen, joista kaksi viimeksi mainittua voittivat pronssia vuoden 2016 MM-kisoissa Astanassa.
Sarsenbayev on alun perin kotoisin Kazakstanista ja asuu nyttemmin Tampereella, jossa hän toimii Tampereen Voimailuseuran päävalmentajana. Hän edusti nyrkkeilyurallaan jonkin aikaa myös Seinäjoen Kehä-Jusseja sekä Pietarsaaren Voimailijoita. Suomen Nyrkkeilyliitto palkitsi hänet vuoden parhaan valmentajan tittelillä sen jälkeen, kun TVS oli voittanut lähes kaikki kansallisen tason arvokisat ja turnaukset yhden vuoden aikana 2012. Ennen Suomeen muuttoaan Sarsenbayev opiskeli insinööriksi Pietarin yliopistossa.
Víctor Camarasa

Seurajoukkueura

Camarasa liittyi Valencian nuorisoakatemiaan vuonna 2001. Kymmenen vuotta myöhemmin Camarasa pudotettiin seuran akatemiasta, jonka jälkeen hän siirtyi naapuriseura Levanten junioreihin. Hän nousi seuran reservijoukkueeseen kaudella 2012–2013, joka pelasi maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda División B:ssä.
7. joulukuuta 2013 Camarasa teki ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa Copa del Reyn ensimmäisessä osaottelussa Recreativo de Huelvaa vastaan. Kaksi päivää myöhemmin hän solmi seuran kanssa kuusivuotisen sopimuksen. 17. joulukuuta 2013 pelatussa Copa del Reyn toisessa osaottelussa Recreativoa vastaan hän teki ensimmäisen maalinsa edustusjoukkueessa, kun Levante kaatoi huelvalaisseuran numeroin 4–0 ja eteni seuraavalle kierrokselle.
14. tammikuuta 2014 hän pelasi ensimmäisen ottelunsa maan korkeimmalla sarjatasolla Primera Divisiónissa, tultuaan vaihdosta kentälle ottelussa paikallisvastustaja Valenciaa vastaan. Heinäkuussa 2014 päävalmentajana toiminut José Luis Mendilibar nosti Camarasan edustusjoukkueen kokoonpanoon tulevaksi kaudeksi.
4. lokakuuta 2014 Camarasa teki ensimmäisen maalinsa maan pääsarjassa ottelussa Eibaria vastaan.
Bert Hölldobler

Bert Hölldobler on itävaltalainen biologi, sosiobiologi ja yksi myrmekologian johtavista tutkijoista.
1951 hän kirjoittautui Würzburgin yliopistoon tavoitteenaan oppikoulun biologian opettajan tutkinto. Hän kuitenkin asetti itselleen vielä kovempia tavoitteita ja alkoi tavoitella tohtorin arvoa. Vuonna 1973 Hölldoblerista tuli Harvardin yliopiston biologian professori.
Englannin hallintopiirit

Englannin hallintopiirit ovat Englannin alueellisen hallinnon yksiköitä. Maassa on 326 hallintopiiriä. Englannissa on kaksitasoinen alueellinen hallinto, jossa ylemmällä tasolla ovat kreivikunnat (counties) ja alemmalla hallintopiirit (districts). Paikoin kreivikunnan ja hallintopiirin hallinto on yhdistetty, jolloin hallintopiiri on yhtenäishallintopiiri (unitary authority).
Hallintopiirin nimitys on kreivikunnasta riippuen metropolihallintopiiri (metropolitan district) tai hallintopiiri (district tai borough). Lontoossa kaupunkipiirit (London borough) ovat hallintopiirejä. Useat hallintopiirit jakautuvat pienempiin kuntiin (civil parish), joita lähinnä ovat kylät ja kaupungit (village, town ja city). Kylä- ja kaupunkineuvostoilla on kuitenkin varsin rajoitetusti valtaa.
Kaupunginvaltuustot määriteltiin Englannin laissa ensimmäisen kerran vuonna 1835. Kreivikuntien neuvostot perustettiin 1888. Englannin hallintopiirit luotiin vuoden 1894 asetuksella. Nykyinen piirijako on peräisin vuoden 1972 laista, joka astui voimaan 1974. Jakoa on sittemmin hieman muutettu, viimeksi vuonna 2009.
Tuohus

Tuohus (ven. свеча) on ohut, ortodoksinen kirkkokynttilä, joita muun muassa kirkossakävijät laittavat kirkossa olevien ikonien edessä oleville telineille palamaan.
Tuohus valmistetaan yleisimmin mehiläisvahasta. Pelkästä steariinista valmistettu tuohus ei ole ortodoksisen perinteen mukainen, sillä valmistusmateriaalissa on tärkeää sen puhtaus ja luonnonmukaisuus.
Suomessa tuohukset valmistetaan Lintulan luostarissa. Valamon luostari valmistaa myös tuohuksia omaan käyttöönsä ja luostarikauppansa myyntiin. Lintulassa valmistettuja tuohuksia käytetään nykyään useissa luterilaisissa kirkoissakin.
U-testi

Mann-Whitneyn U-testi eli Wilcoxonin järjestyssummatesti on parametrisen t-testin epäparametrinen vastine. Tämä tarkoittaa sitä, ettei populaatiojakaumista tarvitse tehdä mitään parametrisia oletuksia. U:n jakauma on diskreetti ja symmetrinen. Sen pienin arvo on 0. Tarkasteltava hypoteesi on
H:  F_1 = F_2
jossa F₁ on ensimmäinen populaatiojakauma ja F₂ toinen. Koska mielenkiinto kohdistuu sijainteihin, vastahypoteesi voi olla joko
H_v:  F_1 > F_2 tai
H_v:  F_1 < F_2 eli
H_v:  F_1 ≠ F_2
Kummankaan järjestyssumman jakauman ei tarvitse olla symmetrinen, mutta havaitun merkitsevyystason tulkinta on yksiselitteistä vain, jos jakaumat F₁, F₂ ovat samanmuotoisia.
U-testiä laskettaessa siirrytään havaintoarvoista pelkkiin järjestyslukuihin korvaamalla pienin arvo järjestysluvulla 1, toiseksi pienin luvulla 2 ja niin edelleen. Wilcoxonin järjestyssummatesti perustuu järjestyslukujen summaan
w_1 = s_1 + s_2 + ... + s_n
Mukavuussyistä siirrytään Mann-Whitneyn U-testisuureeseen
U = W_1 - \frac{1}{2}n_1(n_1 + 1)
Mann-Whitneyn U-testisuureella on seuraavat ominaisuudet hypoteesin H mukaisessa mallissa:
E(U) = \frac{1}{2}n_1 n_2
Var(U) = \frac{1}{12}n_1 n_2(n_1 + n_2 + 1)
Kyrkstad

Kyrkstad on Lohjan 18. kaupunginosa. Se sijaitsee Virkkalasta lounaaseen ja Jönsbölestä etelään. Kyrkstadin ja Jönsbölen rajana toimii Hyvinkää–Karjaa-rata. Kyrkstadin kaupunginosa on saanut nimensä alueella sijaitsevasta Kyrkstadin kartanosta.

Kukkumäki

Alueella sijaitsevaa omakotitaloaluetta kutsutaan usein nimellä Kukkumäki. Kukkumäki on myös alueen keskellä sijaitseva korkea mäki, jonka huipulta on näköala kaikkiin ilmansuuntiin. Kukkumäen läpi kulkeva Kuninkaantie - aiemmin nimeltään Turuntie - on osa 1300-luvulta peräisin olevaa Suurta Rantatietä Turusta Viipuriin. Alue oli aikanaan pääosin ruotsinkielinen työläisten asuinalue. 1990- ja 2000-luvuilla sinne on noussut jonkin verran uusia omakotitaloja.
Taavi-tiikerin naapurissa

Taavi-tiikerin naapurissa (Daniel Tiger's Neighbourhood) on vuoden 2014 lastenohjelma.

Lähtökohta

Sarja keskittyy Taavi-tiikeri (poika Äiti-tiikeri ja Isä-tiikeri). Vuonna 2006, kolmen vuoden kuluttua Fred Rogersin kuolemasta ja sen jälkeen, kun tuotanto oli loppunut sininen vihjeitä, Fred Rogers Yhtiö otti yhteyttä Angela Santomero kysyä, minkä tyyppisen näytelmän hän luo edistääkseen Rogersin perintö.
Laitilan Jyske

Pesäpallo

Pesäpallossa Laitilan Jyskeen naisten edustusjoukkue pelaa kaudella 2019 Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla: Suomensarjassa. Jyske tekee yhteistyötä raumalaisen Superpesis-seura Feran kanssa. Jyske nousi Ykköspesikseen kaudeksi 2013 ja sijoittui ensimmäisellä kaudellaan neljänneksi.
Vigala

Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Vigalan kunnassa oli 1 224 asukasta, joista 1 194 (97,5 %) oli virolaisia, 15 (1,2 %) venäläisiä ja 15 (1,2 %) muita kansallisuuksia.
Onkilampi (Multia)

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 6,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Tarhianjoen alueella (35.63), jonka Kukonjoen alueeseen (35.634) se kuuluu.