YouTube

YouTuben tekniikka

YouTubeen voi ladata mm. WMV-, AVI-, MOV- ja MPEG-muotoisia tiedostoja YouTuben automaattisesti muokattavaksi. Perusasetuksin YouTube esittää videon tarkkuudella 320 vaakapistettä × 240 pystypistettä. Ääniraita muokataan muotoon MP3, ja sen näytteenottotaajuus on 22 050 Hz yksikanavaisena eli monofonisena. Yleisesti ottaen on suositeltavaa, että videoleike ladataan YouTubeen tästä syystä 4:3-kuvasuhteella 480 × 360 -tarkkuudella tai 16:9 kuvasuhteella 1 280 × 720 -tarkkuudella, mikä on puolitäysiteräväpiirtotarkkuus. Kuvan koodekki on h.264, joko MPEG-2- tai MPEG-4 -tiedostoin. Suositeltava äänimuoto on MP3 ja AAC 44 100 Hz:n näytteenottotaajuudella kaksikanavaisena eli stereofonisena. 
Vuonna 2009 Peter Bradshaw ilmoitti YouTuben lisäävän tuen 3D-videoille. Toukokuussa 2011 sivuston tukema HTML5-videosoitin mahdollisti 3D-videoiden toiston käyttämällä Nvidia 3D Visionia. Heinäkuussa 2010 YouTube alkoi tukea myös 4K (4 096 × 2 304) videoita. Marraskuusta 2014 lähtien on ollut mahdollista tallentaa videoita myös 48, 50 ja 60 kuvan kuvataajuudella.

YouTube vaikuttamisen välineenä

Avoimuudesta johtuen YouTubea käytetään monenlaisten epäkohtien osoittamiseen ja yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen. Siellä on käsitelty myös ongelmia, kuten kouluampumisia. Suomesta Pekka Eric Auvinen ja Matti Juhani Saari olivat luoneet itselleen tilin YouTubeen. Jokelan ja Kauhajoen koulusurmien jälkeen Suomen viranomaiset saivat poistatetuksi asiaa koskevaa aineistoa, jota kuitenkin muut tiedotusvälineet julkaisivat ja joista liikkui aineistoa muualla verkossa.
Yhdysvalloissa presidentinvaalissa on uskottu, että YouTube on muuttanut perusteellisesti kampanjointia. Yksi ytimekäs YouTube-video voi saada helposti miljoonia katsojia.

Estot ja kiellot

Jotkin maat tai laitokset ovat estäneet pääsyn YouTubeen. Syynä on ollut loukkaavaksi koettu materiaali, jota YouTubesta voi katsoa. Esimerkiksi Thaimaa esti sivustolle pääsyn, koska palvelussa oli 44 sekunnin mittainen video, jonka katsottiin loukkaavan maan kuningasta. Pakistanissa meneteltiin samalla tavalla, syynä oli islamia loukkaava videomateriaali.
Yhdysvaltain asevoimien edustajat sulkivat 14. toukokuuta 2007 sotilailta pääsyn YouTubeen, Music Televisioniin ja MySpaceen. Edustajien mukaan nämä viihdeportaalit kuormittivat liikaa puolustusministeriön verkkoa. YouTuben pääjohtajan, Chad Hurleyn mukaan kyseessä saattaa olla jokin muu syy. Kielto nimittäin tuli voimaan vain muutama päivä sen jälkeen, kun Yhdysvaltain asevoimat avasi YouTubeen oman kanavansa Irakin sodan propagandalle.

Verkkohyökkäykset

YouTubea vastaan hyökättiin 21. toukokuuta 2009 lataamalla sinne lukuisia pornoa sisältäviä videoita. 4chanin järjestämä ”Porn Day” järjestettiin YouTuben poistettua sivustolta musiikkivideoita.
Toinen hyökkäys tapahtui 4. heinäkuuta 2010 hyödyntämällä cross-site scripting -haavoittuvaisuutta. Hyökkäyksen kohteena olivat lähinnä kanadalaisen teinitähti Justin Bieberin videot. YouTuben mukaan aukko korjattiin kahdessa tunnissa.

Mainosboikotti 2017

Maaliskuussa 2017 Times julkaisi jutun, jonka mukaan brittihallituksen, yliopistojen, hyväntekeväisyysjärjestöjen ja useiden yksityisten yritysten mainoksia esitettiin uusnatsiryhmien ja terroristiryhmiä tukevien videoiden yhteydessä.
YouTuben mainostuksen analysointi ja siitä tehdyt kohujutut levisivät myös Yhdysvaltoihin, jossa mainoksia väitettiin esitettävän kyseenalaisen ja rasistisen sisällön yhteydessä.
Kohun seurauksena yli 250 yritystä lopetti yhteistyönsä Googlen kanssa. YouTuben arvioitiin boikotoinnin seurauksena menettävän jopa 750 miljoonan dollarin mainostulot vuodessa.

Kiistanalaisen sisällön piilotus

Elokuussa 2017 YouTube alkoi käyttäjien ilmoituksesta piilottaa videoita, joissa on ”kiistanalaista sisältöä”, mutta jotka eivät suoranaisesti riko käyttösääntöjä. YouTuben säännöissä erikseen kielletään kokonaan vihaa lietsovat videot. Piilotetuissa videoissa voi olla sisältövaroitus, niiden yhteydessä ei näytetä mainoksia tai niitä ei voi kommentoida tai tykätä, eikä niille näytetä videoehdotuksia.

YouTube ja tekijänoikeusjärjestelyt

YouTube kieltää tekijänoikeudellisesti suojattujen videoiden tuomisen palveluun ilman tekijänoikeuksien haltijan lupaa. Tekijänoikeudellisesti suojatun materiaalin valvonnassa ja poistossa on kuitenkin ollut vaikeuksia. Vuonna 2008 jotkut televisioyhtiöt ilmoittivat luovuttaneensa lähes kokonaan tekijänoikeudellisesti suojatun materiaalin poistamisen tehtävän vaikeuden vuoksi. YouTube voi poistaa käyttäjien tunnuksia, jos nämä ovat tuoneet tekijänoikeuksia rikkovia videoita palveluun.
Toukokuussa 2007 uutisoitiin, että YouTube suhtautuu tekijänoikeuksiin vakavasti ja harkitsee ottavansa käyttöön sisällönsuodatuksen, jolla järjestelmä tunnistaisi tekijänoikeuksin suojatun materiaalin ja estäisi sen lataamisen.
YouTubella on sopimukset materiaalin jakelusta ainakin levy-yhtiöiden Universal, SonyBMG, Warner Music ja EMI kanssa. YouTube käyttää tekniikkaa, joka tunnistaa videossa soivan kappaleen ja tämän perusteella maksaa tekijänoikeuskorvaukset oikealle taholle.

Content ID

Vuoden 2007 lopulla YouTube julkaisi Content ID -nimisen sisällöntunnistusjärjestelmän, jonka tarkoituksena on helpottaa tekijänoikeuksien haltijoiden taistelua piratismia vastaan. Työkalu tarkastaa sivustolle ladattavien videoiden profiileita tietokannassa olevaan tekijänoikeudelliseen materiaaliin. Se ilmoittaa tekijänoikeusrikkomuksista oikeuksien omistajille, jotta he voivat päättää, mitä kyseisille videolle tehdään. Tekijänoikeuksien haltija voi pyytää, että videon näkyminen estetään, tai videoon voidaan lisätä mainoksia, joiden tuotosta osa menee tekijänoikeuksien haltijalle. YouTuben mukaan yli 95 prosenttia valitsee jälkimmäisen vaihtoehdon. Levy-yhtiöiden mukaan järjestelmä ei kuitenkaan ole tarpeeksi tarkka.
Vuonna 2016 YouTube sanoi maksaneensa tekijänoikeuksien haltijoille vuodesta 2007 lähtien Content ID:n avulla yhteensä kaksi miljardia dollaria.
Sisällöntunnistusjärjestelmän julkaisun jälkeen on medioihin noussut esille monia virheellisiä automaattisia ilmoituksia tai väärin saatuja tekijänoikeuksia. Yhtenä esimerkkinä Content ID:n automaattisesti huomaama kissavideo, jossa kissan kehräys luokiteltiin tekijänoikeusrikkomukseksi.

Viacom

Maaliskuussa 2007 yhdysvaltalainen televisioyhtiö Viacom haastoi YouTuben oikeuteen tekijänoikeusrikkomuksista ja vaati siltä miljardin dollarin korvauksia. Viacomin mukaan YouTubessa on lähes 160 000 heidän omistamaansa videoleikettä.
Oikeus määräsi heinäkuussa 2008 YouTuben luovuttamaan palvelun kaikkien käyttäjien IP-osoitteet, käyttäjätunnukset ja poistettujen videoiden tiedot Viacomille, jotta Viacom voisi osoittaa tekijänoikeudellisesti suojatun materiaalin olevan suositumpaa kuin amatöörimateriaalin. Yhteensä tietoja luovutettiin 12 teratavua.
Maaliskuussa 2014 yhtiöiden oikeustaistelu päättyi, kun osapuolet tulivat sovintoon. Sen sisällöstä ei kerrottu julkisuuteen.

Teosto

Marraskuun 2017 lopulla Suomen tekijänoikeusjärjestö Teoston sekä Googlen välinen, kuukauden ajan kestänyt kiista johti musiikkia sisältäneiden YouTube-videoiden estämiseen Suomessa. Eston taakse joutui valtaosin suomalaisia kappaleita ja musiikkivideoita, mutta joukossa oli mukana runsaasti myös ulkomaalaisia vastaavia. Kiista aiheutui suomalaisten musiikintekijöiden valituksienteosta, joka johtui YouTubesta saaduista liian pienistä korvauksista. Esto koski vain ja ainoastaan Suomea. Myöhemmin samana päivänä Teoston senior manager Markus Kaarto ilmoitti, että väliaikainen sopimus oli saatu aikaiseksi ja että musiikki palaa suomalaisten saataville YouTubessa torstain 30.11. ja perjantain 1.12. aikana.