Malaysia Airlinesin lento 17

Koneen putoaminen

MH17 oli Malaysia Airlinesin matkustajalento Amsterdamista Alankomaista Kuala Lumpuriin Malesiaan. Boeing 777-200ER -lentokone lähti Amsterdamissa sijaitsevalta Schipholin kansainväliseltä lentoasemalta kello 13.15 Suomen aikaa. Koneen oli määrä laskeutua Kuala Lumpurin kansainväliselle lentoasemalle 18. heinäkuuta kello 6.10 paikallista aikaa. Yhteys lentokoneeseen katkesi äkkiä kello 17.15. Kone syöksyi maahan Grabovon kylässä, joka sijaitsee Torezista pohjoiseen.
Turmakoneen matkustajista kuusi oli AIDS-tutkijoita matkalla 20. kansainväliseen AIDS-konferenssiin Australian Melbournessa.
Ukrainan hallitus ja Itä-Ukrainan separatistit syyttivät tosiaan koneen alasampumisesta, ja Venäjän mediassa julkaistiin Ukrainaa syyttelevää aineistoa.

Putoamisen jälkeen

Eräs nimetön todistaja Itä-Ukrainasta kertoi, että taivaalla oli tapahtunut räjähdys, että pudotetun lentokoneen kerrottiin kuuluvan fasisteille ja että löydetyt merkit viittasivat kuitenkin siviilikoneeseen. Muut, hajanaiset ja ristiriitaiset, suurelta osin varmentamattomat, Itä-Ukrainasta saadut tiedot viittasivat kapinallisten ampuneen koneen alas. Yhdysvaltain tiedustelun mukaan se havaitsi torjuntaohjukseen viittaavat tutka- ja lämpöjäljen.
Ukrainan turvallisuuspalvelu kertoi kaapanneensa kaksi puhelua, joissa venäläismieliset separatistit keskustelevat oletettavasti GRU:n upseerien kanssa siviililentokoneen alasampumisesta. Myöhempien Bellingcat-ryhmän keräämien valokuvien ja videoiden mukaan Torezin seuduilla olisi ollut itään päin matkalla ollut Buk-ohjus. Itä-Ukrainan separatisteihin kuuluvat henkilöt kuvasivat videon aivan onnettomuuden jälkeen. Nauhalta kuuluu: ”Siviilejä, siviilejä”.

Kiistely pudottajasta

MH17:n putoamisen jälkeen eritysesti venäläislähteet syyttivät Ukrainan hallitusta koneen tuhoamisesta. Erinäiset teoriat Ukrainan hallinnon osallisuudesta MH17:n putoamiseen ovat jääneet heikolle pohjalle. Venäläisviestimet ovat jääneet kiinni muun muassa kuvamanipulaatioista, myös Venäjän federaation yleisesikunnan tiedotustilaisuudessaan jakama tieto paljastui virheelliseksi. Tiedotustilaisuudessa väitettiin esimerkiksi, että Ukrainan ilmavoimien SU-25-hävittäjä (syytetty lennon alasampumisesta) kykenisi operoimaan 10 kilometrin reittilentokorkeudessa lyhytaikaisesti. Valmistaja Sukhoi antaa kuitenkin kattokorkeudeksi seitsemän kilometriä ilman aseita tai ulkoista kuormaa. Täydessä lastissa Sukhoi antaa kattokorkeudeksi viisi kilometriä. Samaan aikaan SU-25:a koskevassa Wikipedia-artikkelissa hävittäjän lentokorkeutta muokattiin heijastamaan yleisesikunnan väitteitä; artikkelin muokkaushistorian mukaan muokkaus tehtiin eräältä Kremlin IP-osoitteelta. Myöhemmin venäläiset viestimet ovat uutisoineet muun muassa ”nimettömän todistajan” lausunnosta, jonka mukaan ukrainalaishävittäjän ohjukset olisivat kadonneet lennon aikana.
Kansan Uutisten toimittajan Arto Huovisen mielestä olisi epäuskottavaa, että Kiovan hallituksen ilmatorjunta  ylipäätään olisi halunnut ottanut maalikseen matkustaja- tai kuljetuskonetta. Hänen mukaansa on selvää, ettei ainakaan separatisteilla sellaisia ollut.

Itä-Ukrainan separatistit

Yhdysvaltain viranomaisten mukaan oli todennäköisintä, että Itä-Ukrainan separatistit olisivat ampuneet koneen alas vahingossa, koska nämä luulivat sitä Ukrainan asevoimien suureksi Antonov-kuljetuskoneeksi. Väitettä tuki ainakin osin se, että Itä-Ukrainan separatistit olivat aiemmin ampuneet alas armeijan koneita ja helikoptereita. 6 500 metrin korkeudessa lentänyt Ukrainan ilmavoimien An-26 ammuttiin alas 14. heinäkuuta 2014, vain muutamaa päivää ennen MH17:n tuhoa.

Lentoturmatutkinta

Separatistit luovuttivat 22. heinäkuuta 2014 löydetyt koneen lennon rekisteröimislaitteet, niin sanotut mustat laatikot, Malesian viranomaisille. Malesia ilmoitti toimittavansa ne lähimpään ICAO:n hyväksymään tutkimuslaitokseen. Britannian Air Accidents Investigation Branch Farnboroughissa otti laitteet tutkittavikseen 23. heinäkuuta.
Hollantilaiset onnettomuuden tutkijat totesivat 9. syyskuuta 2014 alustavassa raportissaan koneen putoamisen syyksi ”useat koneeseen ilmassa osuneet suurinopeuksiset esineet, jotka läpäisivät koneen.” Raportin mukaan kone hajosi jo ilmassa. Tutkinnan lopullisen raportin oli määrä valmistua kesään 2015 mennessä. Ohjuksen jäänteitä väitettiin löytyneen turmapaikalta
Hollantilaisen tutkimuslautakunnan lokakuussa 2015 julkaiseman loppuraportin mukaan Buk-ohjus pudotti lennon MH17, kun ohjuksen taistelukärki räjähti hyvin lähellä ohjaamoa sen vieressä/yläpuolella. levittäen kuution ja rusetin muotoisia sirpaleita.
Venäläinen Novaja gazeta paljasti kesäkuussa 2019 Venäjän asevoimien virallisten asiakirjojen vahvistavan rikostutkinnan löydöksiä. Nämä asiakirjat liittyvät muun muassa joukkojen huoltoon ja siirtoihin. Papereissa sovitaan muun muassa 53. ilmatorjuntaprikaatin kaluston saattamisesta ja kuljettamisesta. Niissä luetellaan muun muassa kuljetuksessa mukana olleita ajoneuvoja, joiden joukossa oli aiemmin koneen pudottajaksi epäillyn Buk-järjestelmän saattueessa kuvien perusteella mukana ollut Kamaz-kuorma-auto. Bellingcatin johtavan tutkijan mukaan asiakirjojen tärkeintä antia on tutkijoiden jo aiemmin esiin nostaman Buk-järjestelmän reitin vahvistaminen Venäjällä ennen lentoturmaa. Asiakirjat todistavat, että 53. prikaatin kalustoa siirrettiin Venäjän Kurskista Millerovoon lähelle Ukrainan rajaa kesäkuun 23. ja 25. päivän välillä. Bellingcatin tutkimusten mukaan ainakin kaksi Venäjän GRU-taustaista upseeria puhui tapaukseen liittyneillä ääninauhoilla.

Muiden tahojen teorioita

Saksalainen Corrective-niminen journalistiryhmä nimesi alkuvuonna 2015 tekoon syylliseksi Venäjän 53. ilmatorjuntaprikaati ”Kurskin”. Tätä todisteltiin asiantuntijalausunnoilla, silminnäkijöiden haastatteluilla, kuvilla ja sosiaalisesta mediasta saaduilla tiedoilla. Myös Bellingcat-yhteisö laati vastaavanlaisen raportin.
Venäläisessä Novaja Gazeta -lehdessä 5. toukokuuta 2015 julkaistiin salainen tutkimus, jonka mukaan kone ammuttiin alas Buk M1/9M38M1-ohjuksella, joka oli laukaistu todennäköisesti Zaproštšenskjen kylästä etelään sijaitsevalta paikalta. Tutkimus ei silti ottanut kantaa siihen, kuka ohjuksen laukaisi.
Venäläisen Buk-ohjuksen valmistajayhtiön Almaz-Antein erään edustajan mukaan ohjus ammuttiin alas Buk-ohjuksen vanhalla mallilla, jota on vain Ukrainan armeijalla, ei enää Venäjän armeijalla.
Kun hollantilainen lautakunta julkisti onnettomuustutkinnan tuloksen lokakuussa, venäläinen ohjuksen valmistajayhtiö kyseenalaisti monia tutkimuksen yksityskohtia ja ulkoministeri Lavrov vaati uutta tutkimusta. Venäjä vaati raporttiin muutoksia mm. lisää Almaz-Antein antamia tietoja. Venäläiset halusivat poistaa monia viittauksia Buk-ohjukseen, luetella muut mahdollisen koneen tuhon syyt ja varsinkin ottaa mukaan hävittäjävaihtoehdon. Venäläisten mukaan sirpaleita ei voitu aukottomasti kytkeä Buk-ohjukseen. Venäläiset halusivat myös muuttaa arviota ohjuksen laukaisupaikasta Zaroshchensken kylän alueelle, joka oli tuhopäivänä luultavasti Ukrainan armeijalla. Hollantilainen tutkijaryhmä suostui poistamaan viittauksen Venäjän armeijaan konfliktin osapuolena.

Rikostutkinta

Onnettomuuden kansainvälistä rikostutkintaa johtaa Hollannin syyttäjänvirasto. Onnettomuustutkintaan verrattuna rikostutkijoilla on käytössään enemmän erilaista todistusaineistoa. Rikostutkijoiden työssä käytetään esimerkiksi kansalaisten kuvaamia videoita, puheluäänitteitä ja verkossa olleita viestejä. 
Kansainvälinen rikostutkintaryhmä tiedotti 17. kesäkuuta 2019, että koneen tuhoamisesta olivat luultavasti vastuussa ainakin kolme venäläistä ja yksi ukrainalainen. Yksi epäillyistä on Donetskin kansantasavallan silloinen puolustusministeri Igor Girkin, joka tunnetaan paremmin nimellä Strelkov. Miehiä epäillään Hollannin lain mukaan murhista. 
Tutkijoiden mukaan Venäjä ei ole suostunut vastaamaan tutkijaryhmän kysymyksiin eikä auttamaan tutkimuksissa. Venäläisten näkemys taas on, että heidän tarjoamiaan tietoja ei haluttu käyttää tutkinnassa. Venäjän mielestä tutkimus on puolueellinen ja yhdistää ilman perusteita Venäjän armeijan malesialaiskoneen alasampumiseen.

Ehdotus YK:n onnettomuustutkinnasta

Venäjän presidentti Vladimir Putin kannatti heinäkuussa 2014 YK:n suorittamaa puolueetonta tutkimusta malesialaiskoneen alasampumisesta. Putin keskusteli kuitenkin heinäkuussa 2015 puhelimessa Hollannin pääministeri Mark Rutten kanssa sanoen, että olisi ”ennenaikaista ja haitallista”, jos YK tutkisi koneen alasampumisen. Heinäkuussa 2015 Venäjä esti veto-oikeudellaan YK:n alaisen onnettomuuden tutkinnan. Venäjä syytti ehdotettua päätöstä YK:n tutkintaan politisoituneeksi.