google/wiki40b huggingface dataset:
Olle Lycksell

Seuraura

Lycksell on IK Oskarshamnin kasvatti. Hän toimi kaudella 2013–2014 seuran U16-junioreiden varakapteenina. Lycksell siirtyi kaudeksi 2014–2015 Linköping HC:n U16-junioreihin, mutta hän palasi kaudeksi 2015–2016 kasvattajaseuraansa IK Oskarshamniin ja siirtyi seuran J18-junioreihin. Lycksell debytoi kauden aikana myös seuran miesten joukkueessa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskanissa vain 16-vuotiaana. Kaudeksi 2016–2017 hän palasi jälleen Linköpingiin ja siirtyi seuran J18-junioreihin. Lycksell oli pudotuspeleissä joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 2+6=8 ja hän voitti Linköpingin sisäisen tehotilaston lukemalla +7. Lycksell voitti kauden päätteeksi J18 Allsvenskanin pronssia.
Philadelphia Flyers varasi Lycksellin kuudennella kierroksella 168. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2017. Kaudella 2017–2018 hän debytoi Linköpingin SHL-joukkueessa, jossa Lycksellin tulokaskausi toi 26 runkosarjaottelussa tehot 5+2=7. Hän sai tililleen ensimmäisen SHL-ottelunsa 2. marraskuuta 2017 Brynäs IF:ää vastaan, mutta Lycksell jäi ottelussa kuitenkin ilman jääaikaa. Hän sai ensimmäiset peliaikansa SHL:ssä seuraavassa ottelussa 5. marraskuuta 2017 Karlskrona HK:ta vastaan, jolloin Lycksell sai jääaikaa 8.47 minuuttia. SHL-uransa avausmaalin hän teki viidennessä ottelussaan 17. marraskuuta 2017 vieraissa HV71:tä vastaan. Lycksell pelasi kauden aikana miesten pelejä myös kaksi Allsvenskan-ottelua lainalla kasvattajaseurassaan IK Oskarshamnissa joulukuussa 2017.
Tammikuussa 2018 Lycksell teki Linköpingin kanssa kaksivuotisen SHL-sopimuksen.

Maajoukkueura

Lycksell on pelannut kymmenen nuorten maaottelua.
Rafael Moreno Valle Rosas

Rafael Moreno Valle Rosas (30. kesäkuuta 1968 – 24. joulukuuta 2018 Santa Maria Coronago, Puebla) oli meksikolainen poliitikko. Hän toimi aiemmin Pueblan osavaltion kuvernöörinä. Moreno Valle sai surmansa helikopterionnettomuudessa, jossa kuoli myös hänen vaimonsa Martha Erika Alonso Hidalgo, joka oli aloittanut Pueblan kuvernöörinä 14. joulukuuta 2018.
Paul Rudd

Ura

Rudd on esiintynyt muiden muassa elokuvissa Clueless (1995), Hellyyteni kohde (1998), Oman elämänsä sankari (1999), Kaksi päivää (2003), 40 v. ja neitsyt (2005), Paksuna (2007), I Love You, Man (2009) ja This Is 40 (2012) ja Uutisankkuri 2: Legendan paluu (2013). Hän on näytellyt televisiosarjoissa sarjoissa Rakkaat siskot ja Frendit. Hän näyttelee Scott Langia / Muurahaismiestä Marvel Cinematic Universen elokuvissa, alkaen elokuvasta Ant-Man (2015). Hän uusii rooliinsa elokuvissa Captain America: Civil War (2016), Ant-Man and the Wasp (2018) ja Avengers: Endgame (2019).

Yksityiselämä

Paul Rudd meni naimisiin Julie Yaegerin kanssa vuonna 2003. Pariskunnalla on kaksi lasta.
Apostolinen nuntiatuuri

Apostolinen nuntiatuuri on Pyhän istuimen suurlähetystöä vastaava diplomaattinen edustusto vieraassa valtiossa.
Sitä johtaa apostolinen nuntius, joka vastaa asemaltaan suurlähettilästä, ja sen muut diplomaatit ovat joko nuntiatuurineuvoksia tai -sihteerejä. Heillä on Vatikaanin kansalaisuus. He kaikki kuuluvat asemamaansa diplomaattikuntaan ja nauttivat diplomaattista koskemattomuutta. Apostolinen nuntius on kirkolliselta arvoltaan arkkipiispa, muut diplomaatit ovat taas pappeja, joskin heillä on tavallisesti monsignoren arvo.
Useimmissa Euroopan ja Latinalaisen Amerikan valtioissa sekä lukuisissa muissa väestöltään katolisissa maissa apostolinen nuntius on aina diplomaattikunnan vanhin eli doyen.

Historia

Historiassa käsite apostolinen nuntiatuuri esiintyy vasta 1400-luvun loppupuolella. Apostolisen nuntiuksen tehtävät ovat kuitenkin huomattavasti vanhemmat. Ensimmäiset paavin lähettiläistä, ns. apokrisari, toimivat Bysantin valtakunnan keisarin luona sekä edustivat paavia ekumeenisissa kirkolliskokouksissa jo 300-luvulla.
Paavi Klemens XI perusti Vatikaanin Paavillisen diplomaattiakatemian, Pontificia Accademia Ecclesiastica, 1701 ja se on vanhin yhä toimiva diplomaattiakatemia koko maailmassa.
Pyhä istuin tunnusti ensimmäisten joukossa Suomen itsenäisyyden 1918. Diplomaattiset suhteet solmittiin 1942. Apostolinen nuntiatuuri kaikkia Pohjoismaita varten toimii nykyisin Djursholmissa, Ruotsissa. Vuoteen 2000 samalla nuntiatuurilla oli huoneisto myös Helsingissä, osoitteessa Bulevardi 5.

Tehtävät

Apostolisessa nuntiatuurissa toimivat Pyhän istuimen diplomaatit edustavat paavia ja katolisen kirkon Vatikaanissa toimivaa keskushallintoa sekä suhteessa asemamaidensa katolisiin paikalliskirkkoihin eli hiippakuntiin että suhteissa valtionpäämiehiin ja hallituksiin tai vastaavasti kansainvälisissä järjestöissä, kuten Yhdistyneissä kansakunnissa tai Euroopan unionissa.
Darierin tauti

Darierin tauti (dyskeratosis follicularis)  on synnynnäinen, autosomin kautta vallitsevasti periytyvä ihotauti, joka on erittäin harvinainen, Suomessa arviolta vain muutamilla kymmenillä ihmisillä. Luonteeltaan se on ihon sarveistumishäiriö.
Sairaus on saanut nimensä ranskalaiselta Ferdinand-Jean Darierilta, joka kuvaili taudin 1889.

Oireet

Darierin taudin tärkeimmän oireen muodostavat kasvoihin, sääriin ja kehon taitekohtiin kehittyvät  punaruskeat näppylät.  Näppylät rikkoutuvat ja tulehtuvat helposti. Hikoilu pahentaa ihottumaa, johon ei ole olemassa tehokasta lääkitystä. Epilepsiaa voi esiintyä tavanomaista useammin.   Sairaus puhkeaa tavallisesti nuoruudessa tai nuorella aikuisiällä.
Darrierin taudin ja neuropsykiatristen häiriöiden yhteydestä on raportoitu vuodesta 1996 lähtien. Myös kehitysvammaisuudesta, skitsofreniasta, mielialasairauksista ja itsemurhista on kerrottu.

Syy

Darierin taudin syynä on 12-kromosomissa esiintyvä ATP2A2-geeni (karttamerkintä 12q23-q24.1)  löydettiin v. 1999.
Darierin tauti on dominantisti periytyvä. Se tarkoittaa, että jo yksi perintötekijä riittää aiheuttamaan oireita, jotka voivat olla vaikeusasteeltaan vaihtelevia. Ihottumaa sairastavalla on myös vastaava normaali geeni, josta seuraa, että lapset voivat yhtä suurella todennäköisyydellä periä häneltä normaalin tai ihotautia aiheuttavan geenin. Ihottuman uusiutumisriski lapsissa on siis yksi kahdesta eli 50%.
Entäs nyt, Niskavuori?

Juoni

Niskavuoren isäntä, Aarne, on kuollut sodassa, samoin kuin hänen esikoispoikansa Ville. Näytelmän keskushahmo on Juhani Niskavuoren ja Malviina Multian avioton poika, Juhani Multia. Hän pakoilee virkavaltaa toisen maailmansodan aikaisessa Suomessa. Hän on niin sanottu käpykaartilainen. Niskavuorelta hän löytää turvapaikan. Edvin Laineen elokuvassa Juhani Multian sukunimi on Mattila, ja hän niin ikään pakoilee viranomaisia, muttei ole kuitenkaan käpykaartissa.
Entäs nyt, Niskavuori? valottaa myös Niskavuoren suurtilan vaiheita sodan päättyessä ja sen jälkeen. Juhani Multian velipuolen, Aarne Niskavuoren ja tämän toisen vaimon, Ilona Ahlgrenin poika, Paavo perii kutistuneen maatilan. Laineen elokuvassa ratkaisu on hieman toisenlainen. Yleisen tiedon mukaan Wuolijoen oli määrä jatkaa Niskavuori-sarjaa vielä kuudennella osalla. Se olisi keskittynyt Martta Niskavuori-Vareliukseen, Aarne Niskavuoren ensimmäiseen vaimoon.

Televisionäytelmä (1987)

Kalle Pursiaisen vuonna 1987 ohjaama televisionäytelmä, Entäs nyt, Niskavuori? mukailee tarkasti Hella Wuolijoen alkuperäistekstiä. 70-minuuttinen näytelmä sai ensiesityksensä 27. joulukuuta 1987. Pursiainen oli ohjannut samana vuonna myös televisioelokuvat Niskavuoren nuori emäntä ja Niskavuoren Heta. Entäs nyt, Niskavuori? -televisionäytelmässä on kuitenkin eri näyttelijät.
Televisionäytelmän erikoisuutena on Hella Wuolijokea esittävä kertoja, joka taustoittaa Niskavuori-sarjaa. Kertojaa näyttelee Eriikka Magnusson, joka tekee myös Ilona Ahlgrenin roolin. Juhani Multian roolin tulkitsee Tapani Perttu. Helinä Viitanen nähdään Loviisa Niskavuoren osassa. Ilonan ja Aarnen lapsia, Paavoa ja Lilliä näyttelevät Panu Raipia ja Mari Auresmaa. Seela Sella on Martan roolissa. Martan puolisoa, tohtori Henrik Wareliusta tulkitsee Elis Sella.
Loviisan lapsia näyttelevät Matti Nurminen (Kaarlo), Soili Markkanen (Saima), Jaana Oravisto (Anna-Liisa) ja Arto Tuominen (Fredrik). Televisionäytelmän tuottaja on Eero Härkönen.
Izumi Shikibu

Izumi Shikibu (974?–1034?) oli japanilainen runoilija. Hän oli keisarinna Akikon hovin hovinainen Heian-kyōssa. Hän oikeaa nimeään ei ole tiedossa. Izumin runoja pidetään loistavana runoutena.
Izumi meni nuorena naimisiin Izumin maakunnan lääninherran kanssa, mutta erosi tästä, ja sen jälkeen hänestä tuli prinssi Tametakan sivuvaimo. Prinssi kuoltua hän solmi suhteen prinssi velipuolen, prinssi Atsumichin kanssa, ja tämän kuoltua hän avioitui Tangon maakunnan lääninherran kanssa.
Izumi kirjoitti osittain fiktiivisen päiväkirjan vuosilta 1002–1003 ollessaan suhteessa Atsumichin kanssa. Hän oli merkittävä runoilija Heian-kaudella, jolloin muita merkittäviä runoiljoita olivat Murasaki Shikibu (Genjin tarina) ja Sei Shonagon (Päänaluskirja).
Kuubankasvihuonesammakko

Ulkonäkö ja koko

Aikuisen yksilön pituus on 2,5–4 cm. Väriltään kuubankasvihuonesammakko on ruskea ja sillä on selässään mustia juovia tai täpliä. Sillä on jaloissaan tarttumalevyt.

Levinneisyys ja elinympäristö

Kuubankasvihuonesammakkoa tavataan Karibian alueella. Sitä esiintyy metsissä ja puutarhoissa.

Lisääntyminen

Munia on 3–26. Muninta tapahtuu kesällä puiden tai kivien alle tai esimerkiksi lehtien sekaan. Muodonmuutos on erilainen kuin useilla sammakoilla: Munista kuoriutuvat poikaset ovat täysikasvuisten näköisiä.

Ravinto

Kuubankasvihuonesammakko syö niveljalkaisia eläimiä, kuten hyönteisiä ja hämähäkkejä.
Ristilimaska

Ulkonäkö ja koko

Ristilimaskan versot ovat yksijuurisia tai usein juurettomia. Kukkimattomat versot ovat kooltaan 5–17 mm pitkiä ja pitkulaisia tai puikeita. Verson kärki on hammaslaitainen, tyvi pitkä ja kapea. Versot ovat toisiinsa nähden ristikkäin ja muodostavat kymmenien versojen keijuvia ketjuja. Muiden limaskojen tapaan myös ristilimaska muodostaa suuria kasvustoja. Kukkivat versot ovat kukkimattomia pienempiä ja lyhytyvisiä. Kukkivat versot kelluvat kun taas kukkimattomat ovat upoksissa keijuvia. Kukinto on vaatimaton ja muodostuu kahdesta hedekukasta ja yhdestä emikukasta. Se sijaitsee verson laidan taskussa kalvon suojaamana. Ristilimaska kukkii kesä-heinäkuussa. Suomessa kukintoja on tavattu hyvin harvoin eikä sen tiedetä tuottaneen Suomessa siemeniä.

Levinneisyys

Ristilimaskan levinneisyysalue kattaa lähes koko Euroopan aivan pohjoisimpia osia lukuun ottamatta. Levinneisyysalue jatkuu läpi Venäjän Japaniin saakka, ja Keski-Aasiasta Intiaan ja Kaakkois-Aasiaan. Sitä tavataan laajalti myös Pohjois-Amerikassa ja monin paikoin Etelä-Amerikassa. Suomessa ristilimaskaa tavataan koko rannikkoalueella, erityisen paljon Pohjanlahden perukasta. Laji kasvaa paikoitellen myös sisämaassa eteläisessä Suomessa ja Länsi- ja Keski-Lapissa.

Elinympäristö

Ristilimaska kasvaa suojaisissa paikoissa vähäsuolaisessa murtovedessä, rantalaguuneissa sekä neutraalivetisissä, rehevissä järvissä. Kasvi leviää Suomessa – jossa se ei tuota siemeniä – lintujen mukana tai takertumalla kalastusvälineisiin ja veneisiin.
Capricorns

Capricorns on brittiläinen stoner rock -yhtye. Suurin osa biiseistä on instrumentaaleja, mutta muutamassa kappaleessa on mukana myös laulua.
Knut Pipping (sosiologi)

Knut Gunnar Pipping (17. syyskuuta 1920 Turku – 27. maaliskuuta 1997 Turku) oli suomalainen (suomenruotsalainen) sosiologi. Hän opiskeli Åbo Akademissa ja väitteli tohtoriksi vuonna 1947 tutkimuksellaan Kompaniet som samhälle: Iakttagelser i ett finskt frontförband 1941–1944. Jatko-opintoja hän suoritti Göteborgissa, Harvardissa ja Lontoossa. Pipping työskenteli professorina Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa vuosina 1956–1959. Vuonna 1959 hänet nimitettiin Åbo Akademin sosiologian ja tilastotieteen professoriksi, ja hän hoiti virkaa vuoteen 1982 saakka. Hän vieraili Dar es Salaamin yliopiston professorina 1970–1972.
Miljonäärimonni

Arviot

Elokuva sai aikalaiskriitikoilta tyypillisen kohtelun, eikä siitä juuri löydetty mitään hyvää, Toisaalta elokuva ei juuri erottunut liukuhihnatuotannon tasaisesta massasta. Juuri lajityypin useasti toistetut kliseet ja pyrkimys tuotannon halpuuteen koettiin elokuvan suurimmiksi puutteiksi. Näyttelijätkään eivät herättäneet työllään kriitikoiden innostusta, ainoastaan uusi elokuvatyttö Airi Uitto osoittautui monen mielestä iloiseksi yllätykseksi.
Televisioesityksen yhteydessä Arto Pajukallio suhtautuu elokuvaan lempeämmin: "Ajankuva ja opettavaiset arvot takaavat hymynkareen varemmin kuin osoitteleva huumori", ja kiittää Pöystin suoritusta elokuvan kokonaisuutta kannattelevaksi. Mutta vaikka elokuvassa on hetkensä, kokonaisuutta ei hänen mukaansa kuitenkaan synny.

Juoni

Elokuva kertoo miljonääristä Lasse Vihurista, joka varusmiespalvelukseen jouduttuaan pyrkii selviytymään siitä mahdollisimman helpolla pestaamalla palvelustoverinsa suorittamaan maksua vastaan itselleen ikäväksi kokemansa velvollisuudet. Hän joutuu siitä muutaman kantahenkilökuntaan kuuluvan silmätikuksi. Lopussa hän kuitenkin kunnostautuu estämällä uhkaavan onnettomuuden, ja ylivääpelikin voi todeta: ”Onhan siitä sittenkin tullut kunnon monni!”.
Lyhyenpäivänkasvi

Lyhyenpäivänkasvi on kasvilaji, joka tarvitsee kukkiakseen päivittäin tarpeeksi lyhyen valoisan ajan tai riittävän pitkän pimeän jakson. Tällaisia kasvilajeja ovat monet läheltä päiväntasaajaa peräisin olevat kasvit. Puutarhoilla tällaisia kasveja pidetään pimeässä kukinnan edistämiseksi. Tällaisen päivärytmin aiheuttaa reagointi aktiiviseen fytokromi-väriaineeseen, P₇₃₀. Lyhyenpäivänkasvit reagoivat tähän aineeseen siten, että se ehkäisee kukintaa. Lyhyenpäivänkasveja ovat esimerkiksi soijapapu, asterit ja krysanteemit.
Karen Drambjan

Karen Drambjan (26. heinäkuuta 1954 Jerevan — 11. elokuuta 2011 Tallinna) oli virolainen juristi, kunnallispoliitikko ja terroristi, joka hyökkäsi aseistautuneena Viron puolustusministeriöön 11. elokuuta 2011 ja kuoli tulitaistelussa. Drambjan oli armenialainen, ja hänen äidinkielensä oli venäjä. Hän sai Viron kansalaisuuden vuonna 1993.
Drambjan opiskeli oikeustiedettä Tarton yliopistossa ja Kaliningradin yliopistossa. Hän oli toiminut kunnallispoliitikkona Maardussa ja kuulunut Viron Kansanliittoon (2001–2007) ja vuodesta 2009 alkaen Viron yhdistyneeseen vasemmistopuolueeseen (Eestimaa Ühendatud Vasakpartei).
11. päivänä elokuuta 2011 noin kello 15 Drambjan tunkeutui Viron puolustusministeriön rakennukseen Tallinnassa. Poliisi sai tapahtumasta ilmoituksen kello 15.08. Drambjanilla oli varustuksenaan luvallinen pistooli, noin sata patruunaa sekä räjähteitä. Hän laukaisi räjähdyspanoksia ja savupommeja, mutta kukaan ei loukkaantunut. Puolustusministeri Mart Laar ei ollut rakennuksessa hyökkäyksen aikana.
Drambjan ei päässyt ministeriön ala-aulasta edemmäksi rakennukseen, koska suojaovet lukittiin. Aulassa oli kaksi turvamiestä, jotka olivat noin puoli tuntia Dramjanin vankeina. Tämän jälkeen Drambjan oleskeli noin kaksi tuntia henkilökunnan huoneessa, ja myös tulitaistelu käytiin siellä. Poliisin erikoisyksikkö K-kommando tunkeutui rakennukseen noin kello 17.20, ja seuranneessa laukaustenvaihdossa Drambjan sai surmansa.
Hyökkäyksensä aikana Drambjan ei esittänyt minkäänlaisia vaatimuksia, eikä hänen vaikuttimiaan tiedetä. Hänen ystävänsä mukaan hän oli menettänyt työnsä ja asuntonsa. Viron yhdistyneen vasemmistopuolueen puheenjohtajan Sergei Jürgensin mukaan hyökkäyksen taustalla olivat henkilökohtaiset eivätkä poliittiset syyt, ja hän paheksui puolustusministeri Mart Laaria, joka pyrki haastattelussa selittämään Drambjanin tekoa tämän puoluejäsenyydellä. Eesti Päevaleht haastatteli psykologia, jonka mukaan Norjan terrori-iskut saattoivat vaikuttaa Drambjanin tekoon.
Drambjan oli toiminut yövartioliikkeen Larissa Neštšadimovan puolustusasianajajana pronssiyön mellakoita koskevassa oikeudenkäynnissä, mutta kun juttu eteni korkeimpaan oikeuteen, hänen tilalleen otettiin pätevämpi asianajaja. Viron valtiollinen poliisi kiinnitti huomiota Drambjaniin vuosikertomuksessaan 2007. Drambjan oli Viron perustuslakipuolueen ehdokkaana Euroopan parlamentin vaaleissa 2009, ja hän kirjoitti poliittisen manifestin "Jos kotisi on sinulle kallis..." Kirjoituksessaan hän kutsui Viroa moraaliseen vararikkoon joutuneeksi uusfasistiseksi valtioksi ja syytti venäläistä vähemmistöä lammasmaisuudesta syrjinnän edessä.
Kiirunan kunta

Maantiede

Kiiruna on Ruotsin pohjoisin kunta, ja pinta-alaltaan se on yhtä suuri kuin kolme maan eteläisintä maakuntaa Skoone, Blekinge ja Halland yhteensä. Yhteen aikaan Kiiruna oli luetteloissa maailman suurimpana kaupunkina pinta-alalla laskettuna. Tämä perustui tuolloin Ruotsissakin käytössä olleeseen tapaan pitää kokonaisia kuntia kaupunkeina. Tämä tapa on vieläkin käytössä Suomessa, ja sen perusteella Rovaniemeä on vuoden 2006 kuntaliitoksesta alkaen kutsuttu Euroopan suurimmaksi kaupungiksi.
Kiirunassa sijaitsee Ruotsin korkein tunturi Kebnekaise, korkeutta sillä on noin 2 110 metriä merenpinnasta. Kunnassa on yli 6 000 järveä, suurimpana Torniojärvi. Kunnan läpi virtaa seitsemän jokea, joiden nimet ovat Kainuunjoki, Torniojoki, Lainiojoki, Rautasjoki ja Vittankijoki, kuin myös Könkämäeno ja Muonionjoki, jotka kulkevat Suomen rajalla. Kunnassa sijaitsee Vadvetjåkkan kansallispuisto.
Vuonna 2007 kunnassa oli 1,75 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,009 prosenttia kunnan maapinta-alasta.

Kuntajaon kehitys

Kaaresuvannon pitäjä muodostettiin vuonna 1602 erottamalla se Ylitornion pitäjästä. Nimenä sillä oli Tornion lappalaisseurakunta, Tenoteklin seurakunta tai Enontekiön seurakunta. Pitäjä ulottui myös nykyisen Suomen alueelle. Kaaresuvannon pitäjästä erotettiin vuonna 1606 Simojärvi-niminen pitäjä, joka vuonna 1673 sai nimekseen Jukkasjärvi. Vuonna 1673 erotettiin vielä nykyisen Norjan puolella Ruijassa sijaitseva Koutokeino ja Suomen Utsjoki. Kun Suomi siirtyi Ruotsilta Venäjälle Haminan rauhassa 1809, pitäjä tuli kuulumaan kahden valtion alueeseen. Vuonna 1813 pitäjä jaettiin, jolloin Suomen osasta tuli Enontekiö ja Ruotsin osasta Kaaresuvanto. Ruotsin puoleisesta pitäjän osasta käytettiin Enontekiö (ruots. Enontekis) Kaaresuvannon (ruots. Karesuando) ohella vuoteen 1907 asti.
Kaaresuvannosta erotetusta Jukkasjärvestä tuli maalaiskunta vuoden 1862 kuntauudistuksessa. Maalaiskunnan alueella sijainneesta Kiirunan kaivosyhdyskunnasta tehtiin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1908. Vuonna 1948 koko maalaiskunta muutettiin Kiirunan kaupungiksi. Tuolloin se oli pinta-alaltaan Ruotsin suurin kaupunki ja toiseksi suurin koko maailmassa Australian Queenlandissa sijaitsevan Mount Isan jälkeen. Kiiruna oli yksi viimeisistä kaupungeista, joita Ruotsiin perustettiin.
Kiiruna sai nykyiset rajansa vuonna 1971, jolloin siihen liitettiin Kaaresuvannon maalaiskunta. Samalla Kiirunasta tuli kunta, koska Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon.
Kirkollisesti nykyisen kunnan alue on kuulunut Jukkasjärven seurakuntaan, josta vuonna 1913 erotettiin Vittangin seurakunta. Kaaresuvannon alueella sijaitsee samanniminen seurakunta.
Kelhon kartano

Kelhon kartano sijaitsee Lempäälässä Mäyhäjärven eteläpäässä Valkeakoskentien varrella.  Kartano on muodostettu 1600-luvulla.

Historiaa

Kartanon ensimmäinen ja pitkäaikaisin omistajasuku oli Speitz. Kartanon päärakennuksessa asui vuokralla 1914–1915 runoilija Bertel Gripenberg. Kelho oli silloin naapurinsa Sotavallan kartanon omistuksessa. 
1917-18 Kelhossa oli tilanhoitajana Niilo Tarvajärven isä ja pikku-Niilokin joutui pakenemaan sieltä vesikelkan kyydissä sisällissodan taistelujen lähestyessä. Kartanon navetan ja Kelhon kansakoulun välisellä pellolla käytiin ankara taistelu punaisten ja valkoisten joukkojen välillä 7. huhtikuuta 1918. Tässä taistelussa kaatui noin 40 valkoista ja mm. silloinen jääkäriluutnantti Ragnar Nordström menetti toisen kätensä. Taistelu alkoi aamuneljältä ja vasta seuraavana yönä pimeyden turvin valkoiset pääsivät pakenemaan saarroksesta  Mäyhäjärven jään yli Sotavaltaan. 
Kartanon kaikki rakennukset paloivat taisteluissa ja nykyiset pihapiirin rakennukset ovat suurimmaksi osaksi peräisin 1920-luvun alusta. Päärakennuksen on rakentanut 1920 rakennusmestari Heikki Tiitola klassiseen tyyliin, ja siinä on hollantilaistyyliset ylöspäin kaartuvat räystäät. 
Kelho on nykyisin Perttulan suvun omistuksessa.
Petolahti

Petolahden nimestä

Vanhoissa ruotsinkielisissä kirjoitusmuodoissa oli pitkään  Peto-, Pete, Peta-vaihtelua, kunnes vuodesta 1725 vakiintui nykyinen nimimuoto Petalax. Alkuperäinen nimi on alueen varhaisten suomalaisten antama lahdennimi, jonka lopussa on nykyisen lahti-sanan vanhempi muoto laksi. Ralf Saxénin mukaan nimen alkuperäinen suomalainen muoto olisi ollut  Petalahti ~ Petaalahti ~ Petä(j)älahti. On mahdollista, että alkuperäinen nimi on kuitenkin ollut Petäjälaksi, alkuosa puulajin nimestä petäjä. Petäjä- on tavallinen myös suomesta ruotsiin lainatuissa nimissä, esim. Petsmo. Petalax-nimen suomenkielinen vastine haki muotoaan ennen kuin se  vakiintui Petolahdeksi (1885).

Kyliä

Gammelby (Vanhakylä), Nyby (Uusikylä)
Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajauksissa Petolahden ainoa taajama oli kirkonkylä, jossa oli 212 asukasta vuonna 1960 ja 411 asukasta vuonna 1970.
Motukawaosaaret

Motukawaosaaret on saariryhmä Haurakilahdella, Uudessa-Seelannissa. Se on Haurakilahden saariryhmistä pohjoisin. Motukawaosaaret sijaitsevat viiden kilometrin päässä Colvillen kaupungin rannikolta. Saarilla ei ole ihmisasutusta.
Ryhmän suurimmat saaret ovat Motuwi ja Ngamotukaraka. Pienempiä saaria ovat muun muassa Moturua ja Motukaramarama.
Seiji Ozawa

Seiji Ozawa (s. 1. syyskuuta 1935 Shenyang, Mantšukuo, Kiina) on japanilainen kapellimestari. 
Ozawa syntyi Mantšukuossa Kiinassa japanilaiseen perheeseen ja opiskeli Toho Gakuen -musiikkikoulussa Tokiossa ennen opintojaan Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Vuonna 1961 Leonard Bernstein nimitti hänet New Yorkin filharmonikkojen apulaiskapellimestariksi. Ozawa on sen jälkeen johtanut Toronton sinfoniaorkesteria (1965-1970), San Franciscon sinfoniaorkesteria (1969-1976), Bostonin sinfoniaorkesteria (1973-2002) ja vuodesta 2002 lähtien Wienin valtionoopperaa. 
Ozawa on tulkinnut runsaasti myöhäisen romantiikan ajan teoksia ja johtanut muiden muassa György Ligetin San Francisco Polyphonyn ja Olivier Messiaenin Saint François d’Assise-oopperan ensiesitykset.
Ozawalla todettiin 2009 varhaisessa vaiheessa oleva kurkkusyöpä. Hoitojen takia hän on perui konserttinsa puolen vuoden ajaksi.