Outotec

Liiketoiminta

Outotec on ollut paitsi teknologiayhtiö myös projektiyritys, joka myy monimutkaisia kaivosteknologia- ja laitoshankkeita, jotka se ensin suunnittelee ja sitten toteuttaa itse tai yhdessä kumppaniensa kanssa. Outotec kokoaa toimitusketjun, suunnittelee ja toimittaa prosessin ja kouluttaa asiakkaan hoitamaan sitä.
Outotec toimittaa teknologiaansa ja prosessejaan metallurgiaan ja mineraalien jalostukseen. Outotecin teknologioita käytetään muun muassa perusmetallien tuotantoon, rautamalmin, ferroseoksien ja titaanipitoisten raaka-aineiden prosessointiin, rikkihapon tuotantoon, sekä alumiinioksidin ja kevytmetallien tuotantoon, poistokaasujen käsittelyyn, koksitukseen, bioenergian tuottamiseen, öljyliuskeen ja öljyhiekan jalostamiseen sekä teollisuusvesien käsittelyyn. Outotecin kehittämien prosessien avulla alumiinipitoinen savi, paperiliete ja prosesissa syntyvä kuonakasa muuttuvat synteettisen safiirin, biojalostamon tai kuparin raaka-aineeksi.
Perinteisen malmi- ja metalliteknologian rinnalle on noussut Outotecin ympäristö- ja energialiiketoiminta. Kaivokset ja jalostamot kuluttavat suuret määrät vettä ja energiaa, mutta Outotecin sovellusten avulla kulutus pienenee merkittävästi.

Organisaatio

Vuonna 2017 Outotecin toiminnassa oli kaksi lähes yhtä suurta osaa, joista toinen keskittyi kaivosteknologiaan ja toinen metallien jalostukseen toimitettaviin tekniikoihin. Yrityksen kolmas tukijalka oli ympäristö- ja energialiiketoiminta, joka vauhdittui yhtiöön vuonna 2011 ostetun Energy Products of Idahon myötä. Vuonna 2017 yrityksen tekemästä suunnittelutyöstä huomattava osa tehtiin Suomessa. Espoon pääkonttorissa työskenteli 800 ihmistä, toinen iso suunnitteluyksikkö oli Saksassa.
Vuonna 2017 Outotecillä oli myynti- ja palvelukeskuksia 34 maassa kuudella mantereella.  
Heinäkuussa 2013 tapahtuneen organisaatiomuutoksen jälkeen Outotecillä oli kaksi liiketoimintayksikköä. 
Huhtikuussa 2017 toimintansa aloitti näiden lisäksi kolmas liiketoimintayksikkö, Services. 
Outotecin kilpailutilanne vaihtelee eri teknologioittain, mutta sen kilpailuasema on vahva esimerkiksi liekkisulatuksessa, rikastamoiden vaahdotuskennoissa  ja jauhatusmyllyissä. Vahva alue on myös kuparikaivokset, joiden kaikki päälaitteet kuuluvat yrityksen valikoimaan.

Outotec osana Outokumpua 1940–2006

Valtion kupariyhtiö Outokummulla oli 1940-luvun lopussa ongelma: se tarvitsi sähköä metallin jalostamiseen, mutta Suomessa oli pulaa sähköstä. Ongelmaan löytyi ratkaisu, kun syntyi idea valmistaa kuparia ilman ulkopuolista energiaa. Liekkisulatusmenetelmässä käytetään malmin omaa rikkiä. Keksinnöstä sai alkunsa Outotecin tarina, sillä liekkisulatuksen menestyksen seurauksena valtionyhtiö Outokumpu perusti teknologiayksikön, jonka nimeksi tuli sittemmin Outokumpu Technology. 1950-luvulla keksinnöstä kiinnostuivat japanilaiset ja intialaisista saatiin asiakkaita 1970-luvulla. Nykyään yli puolet maailman kuparista valmistetaan liekkisulatusteknologian avulla.
Keksinnön avulla Outokumpu menestyi kansainvälisesesti kupari-, nikkeli-, koboltti-, sinkki-, teräs- ja rikkihappoteknologioissa ja alkoi perustaa myyntikonttoreita Kanadaan, Yhdysvaltoihin, Meksikoon, Brasiliaan, Chileen ja Peruun. Outokumpu kasvatti teknologiaosaamistaan yritysostojen avulla, esimerkiksi hankkimalla alumiiniosaamista Kanadasta ja Saksasta ja kaasunkäsittelyn sekä jalometallien prosessitekniikkaa Ruotsista. Vuonna 2001 tehtiin tärkeä yrityskauppa, kun Saksasta ostettiin satavuotias Lurgi Metallurgie, jonka osaamiseen kuului muun muassa rikkihapon tuotantotekniikka. Toimitusjohtaja Korhonen arvioi vuonna 2010, että Outotec on menestyksestään yhtä paljon velkaa Lurgille kuin Outokummun teknologiayksikölle.

Outotecin synty 2006–2007

Outokumpu Oyj muodosti keväällä 2006 teknologiatoimialastaan Outokumpu Technology Oyj -nimisen yhtiön ja myi saman vuoden syksyllä 80 % yhtiön osakekannasta ulkopuolisille sijoittajille. Yhtiö listautui Helsingin pörssiin lokakuussa 2006 ja muutti nimensä Outotec Oyj:ksi huhtikuussa 2007. Pörssiin viennin yhteydessä Outokumpu sai teknologiayksiköstään 360 miljoonaa euroa.

Outotec 2007–2015

Vuonna 2007 Outotecin markkina-arvo nousi jo lähes 2,5 miljardiin euroon ja vuosina 2005-2008 yhtiön liikevaihto kasvoi yli kaksinkertaiseksi, puolesta miljardista eurosta yli 1,2 miljardiin. Vuonna 2008 yhtiöön sijoitettu pääoma tuotti huimat 67 prosenttia. Vuonna 2013 Outotec oli jo markkina-arvoltaan suurempi kuin Outokumpu.
Vuonna 2007 Outotec osti Chenan ja seuraavana vuonna Auburn Groupin.
Yhtiön toimitusjohtajaksi tuli vuonna 2010 Pertti Korhonen, kun hänen edeltäjänsä Tapani Järvinen jäi eläkkeelle. Samana vuonna tehtiin myös monta yritysostoa: Larox,  Millteam, Ausmelt ja Edmeston
ja Outotec teki päätöksen erikoistua mineraalien ja metallien jalostustekniikan lisäksi uusiutuvan energian ja vesien puhdistamiseen tarkoitetun tekniikan kehittämiseen.
Yritysostot jatkuivat myös seuraavana vuonna, jolloin ostettiin Kiln Services Australia, Energy Products of Idaho, VPF,  ASH DEC Umwelt. Vuonna 2012 taas hankittiin Numcore, Demil Manutenção Industrial, TME Group ja Backfill Specialists.
Vuonna 2012 Outotec sai vahvan tilauskannan ja uusia kasvumahdollisuuksia. Yhtiöllä oli kasvua metalliteknologiassa ja ympäristö-, vesi- ja energiaratkaisujen toimittajana. Liikevaihtoa sillä oli yli kaksi miljardia euroa ja tilauskertymää 4 % enemmän kuin edellisenä vuonna. Outotec osti Yhdysvalloista Energy Products of Idaho -yrityksen, joka tekee jätteistä ja biomassasta energiaa Pohjois-Amerikassa, mutta myös Japanissa.
VUonna 2012 yhtiö teki myös strategisesti tärkeän sopimuksen Zürichin kaupungin kanssa Sveitsin suurimmasta ja uudenaikaisimmasta jätevesilietteen polttolaitoksen suunnittelusta ja rakentamisesta. Sopimuksen arvo oli 50 miljoonaa euroa ja sen katsottiin parantavan yrityksen mahdollisuuksia voittaa vastaavia tarjouskilpailuja muuallakin. Laitoksessa poltetaan jätevesilietettä, josta saadaan energiaa eli sähköä ja lämpöä. Prosessissa syntyy tuhkaa, josta voidaan ottaa talteen ravinteena käytettävä fosfori. Werdhölzlin jätevesilietteen polttolaitoksessa käsitellään vuosittain noin 100 000 tonnia, josta saadaan sähköä 875 kW:a ja lämpöä 4 450 kW:a.
Vuosien 2009–2012 välillä yhtiön nettotulos nousi 45 miljoonasta eurosta 115 miljoonaan, Talouselämä 500 -listalla Outotec oli vuonna 2013 sijalla 34 ja sitä pidettiin poikkeuksellisena suomalaisena menestystarinana. Menestyksen tärkein syy oli panostus kehittyville markkinoille, kaksi kolmannesta liikevaihdosta tuli Aasiasta, Latinalaisesta Amerikasta, Afrikasta ja Itä-Euroopasta.
Vuonna 2013 Outotec osti australialaisen ohjelmistoteknologiayritys Scanalysen ja aloitti työntekijöiden osakesäästöohjelman. Kuukausittain työntekijät saivat ohjata 2-5 prosenttia bruttopalkastaan yhtiön osakkeiden ostoon. Osakeostoihin osallistunut työntekijä voi kolmen vuoden kuluttua merkata säästämäänsä kahta osaketta vastaan yhden osakkeen yhtiön piikkiin. Ohjelman tavoite on antaa rivityöntekijöillekin mahdollisuus nauttia yrityksen menestyksestä. Ohjelmaan ilmoittautui noin kolmannes työntekijöistä 22 eri maassa ja se palkittiin Global Equity Organizationin palkinnolla.
Joulukuussa 2013 Outotec sai päätökseen yt-neuvottelut, joiden tuloksena vähennettiin yhteensä 101 työpaikkaa. Vähennyksistä noin puolet oli irtisanomisia Espoon, Porin, Lappeenrannan ja Turun toimipaikoista, loput eläkkeelle siirtymisiä ja määräaikaisten työsuhteiden päättymisiä. Yt-neuvotteluiden taustalla oli kaivosteollisuuden heikentynyt investointitahti ja kustannusleikkaukset.
Keväällä 2014 Outotec osti yhdysvaltalaisen Republic Alternative Technologies Inc -yhtiön. Se oli suhteellisen pieni yritys, joka suunnittelija ja valmisti metallien tuotannossa käytettäviä pinnoitettuja titaanianodeja. Yhtiön palveluksessa oli 18 ihmistä ja sen liikevaihto oli vuonna 2013 noin yhdeksän miljoonaa euroa. Kesällä Outotec osti selvitystilassa olleen itävaltalaisen Kalogeo Anlagenbaun liiketoiminnot ja teollisuusoikeudet tarkoituksenaan kasvattaa sen liiketoiminnan noin 15-20 miljoonan euron vuosiliikevaihtoon vuodesta 2016 alkaen. Kalogeon tuotteet ovat liittyneet biomassan, lietteen ja jäteveden käsittelyyn. Se on myös suunnitellut, rakentanut ja käyttänyt useita leijukerrosteknologiaan perustuvia lietteenpolttolaitoksia.
Vuonna 2015 Outotec teki neljä yritysostoa: Kempe Engineering, Biomin, Kovit Engineering ja Sinter Plant Services. Se osti Kempe Engineeringin alumiiniteknologiat sekä Lähi-idän ja Afrikan palvelu- ja varaosaliiketoiminnat. Biominista se osti South African osake-enemmistön ja osuuden sveitsiläisestä Biomin Technologiesistä, minkä lisäksi yhtiölle siirtyivät teollis- ja markkinointioikeudet BIOX-biohapetusteknologiaan. Se on biologinen menetelmä vaikeasti käsiteltävien kultamalmien liuotukseen. Kanadalainen Kovit Engineering Limited oli erikoistunut ratkaisuihin, joilla käsitellään malminrikastuksesta ylijäävää rikastushiekkaa. Sinter Plant Services täydensi Outotecin palvelutarjontaa erityisesti Etelä-Afrikan ferrokromitehtailla.  Outotec kertoi myös aloittavansa 70 miljoonan euron säästöohjelman, syynä kaivos- ja metalliteollisuuden viime vuosien aikana heikentynyt markkinatilanne. Kaivosalan markkinat alkoivat piristyä vuonna 2016.

Outotec 2016–

Kesällä 2016 toimitusjohtaja Pertti Korhonen erotettiin ja hänen tilalleen nimitettiin Markku Teräsvasara 1.10.2016 alkaen. Ennen nimitystään Teräsvasara toimi Atlas Copcon Mining and Rock Excavation Service -divisioonan johtajana.
Toukokuussa 2017 Teräsvasara kommentoi, ettei yrityksen pitäisi laskukaudella "käpertyä kulujen karsintaan ja väenvähennyskierteeseen. Silloinkin voi tehdä kauppaa: eivät kaivokset ja jalostamot lopeta toimintaansa, ja osa asiakkaista tekee huonoinakin aikoina pieniä, välttämättömiä investointeja. Ja kunnossapitotöitä tietysti riittää.” 
Yksi ensimmäisistä Teräsvasaran ajamista muutoksista oli Outotecin Services-liiketoiminnan eriyttäminen omaksi yksikökseen. 
Kesäkuussa 2019 kaupankäynti Outotecin osakkeella keskeytettiin markkinahuhujen takia. Huhujen mukaan Outotec olisi saanut venäläiseltä Baikal Mining Companylta 250 miljoonan euron tilauksen, mutta Outotecin mukaan kyseessä oli ”vasta yhteistyösopimus”. Sopimus uuden kuparirikastamon ja hydrometallurgisen kuparintuotantolaitoksen suunnittelusta ja toimituksesta Venäjän Kaukoitään vahvistettiin vielä saman päivän aikana.
Heinäkuussa 2019 kerrottiin, että Outotec yhdistyy Metso Mineralsin kanssa muodostaen uuden yrityksen, Metso Outotecin. Samalla Metso jaetaan kahteen osaan, joista suurempi on Metso Minerals. Vanhaan Metsoon jäävän venttiililiiketoiminta Metso Flow Controlin uudeksi nimeksi tulee Neles. Yhdistymisen tavoite on luoda yhtiö, joka tarjoaa prosessiteknologiaa, laitteita ja palveluja mineraali-, metalli- ja kivenmurskausteollisuuden aloille. Outotecin hallituksen puheenjohtaja Matti Alahuhdan mukaan Metso Minerals ja Outotec täydentävät toisiaan poikkeuksellisesti, sillä niillä ei juuri ole päällekkäisiä toimintoja vaan niiden toiminnot ovat toimialan arvoketjussa peräkkäin. Myös niiden asiakkaat ovat eri puolilla maailmaa: Metso Minerals on keskittynyt Pohjois- ja Etelä-Amerikkaan, kun taas Outotecin asiakkaat sijaitsevat Euroopassa, Lähi-idässä ja Afrikassa.

Asiakkaat

Vuonna 2012 myynnistä 46 prosenttia kohdistui EMEA-alueelle eli EU:hun, Ivy-maihin, Lähi-itään ja Afrikkaan. Afrikkaa pidetään yhtiössä selkeänä kasvualueena, samoin kuin Intiaa ja Kiinaa, joissa ympäristölainsäädäntö on kiristymässä.
Esimerkiksi Zürichin kaupunki on ostanut Outoteciltä modernin jätevesilietteen polttolaitoksen ja Turkissa tehdään sellujätteestä energiaa Outotecin teknologialla.
Outotec suunnitteli Saudi-Arabiaan maailman suurimman rikkihappoa valmistavan tehdaskompleksin, yhteensä 240 miljoonan dollarin sopimuksesta teknologian arvo oli puolet. Tehtaan tuottamasta rikkihaposta tehdään lannoitteita.
Kaikkien aikojen suurin kauppa tehtiin vuonna 2012 Cristal Global -yrityksen kanssa: Saudi-Arabiaan hankittiin 350 miljoonan euron ilmeniittisulatto.
Keväällä 2013 Outotec sopi Russian Copper Companyn kanssa uuden kuparirikastamon suunnittelusta ja toteutuksesta Tšeljabinskiin Venäjälle. Tilauksen arvo oli yli 50 miljoonaa euroa ja kauppaan kuuluu muun muassa vaahdotuskennot, sakeuttimet, analysaattorit ja automaatio. 
Keväällä 2014 Outotec sai 50 miljoonan euron tilauksen Alumina do Norte do Brasililta (lyhyesti Alunorte). Pääosin norjalaisen alumiinintuottajan Norsk Hydro ASA:n omistaman Alunorten alumiinioksidijalostamo on maailman suurin.Barcarenassa Pohjois-Brasiliassa sijaitsevan jalostamoon tilattiin uusi suodatuslaitos, jonka avulla kuivavarastoidaan liuotusjäännökset. Laitos on määrä ottaa käyttöön maaliskuussa 2016.
Outotec saa asiakkaita myös ns. pakon edessä. Namibialaisessa Tsumebin pikkukaupungissa oli vaikea hengittää, sillä kuparisulatosta oli tullut vuosikymmenten ajan ilmaan rikkikaasuja. Kun sulatto vaihtoi omistajaa, kanadalainen kaivosyhtiö Dundee joutui panemaan päästöt aisoihin säilyttääkseen toimilupansa. Se tilasi Outoteciltä 130 miljoonaa euroa maksaneen rikkihappotehtaan, joka käsittelee kuparin sulatuksessa syntyvät kaasut ja on mittausten mukaan pienentänyt rikkipäästöjä yli 80 prosenttia.
Keväällä 2017 Outotec sai suurimman tilauksensa kahteen vuoteen. Bahrainilainen Aluminium Bahrain tilasi umiinisulattonsa laajennusta varten anodien viimeistelylaitoksen suunnittelun ja toimituksen. Viimeistelylaitoksen lisäksi kauppaan kuuluu käytettyjen anodien talteenotto ja käsittelyn ratkaisu sekä yhtiön tuotekehitykseen perustuvat prosessilaitteet.
Huhtikuussa 2019 kerrottiin, että Outotec ja Larsen & Toubro voittivat yhdessä tarjouskilpailun saudiarabialaisen kaivosyhtiö Ma'adenin uuden rikastamon ja kullantuotantolaitoksen suunnittelusta, toimituksesta ja rakentamisesta. Outotecin osuuteen kuuluu muun muassa laitoksen perus- ja detaljisuunnittelu, hankinnat ja prosessilaitetoimitukset ja sen arvo on yli 140 miljoonaa euroa.

Patentit ja keksinnöt

Outotec käyttää tuotekehitykseen noin viisi prosenttia liikevaihdostaan, vuonna 2016 summa oli 55 miljoonaa euroa.  Vuoden 2016 lopussa Outotecillä oli 786 patenttiperhettä, joihin sisältyi yhteensä 6 772 kansallista patenttia tai patenttihakemusta, ja se oli Suomen suurimpien patentinhakijoiden joukossa.
Outotecillä on kolme tutkimuskeskusta, Frankfurtissa tutkitaan rautamalmin ja alumiinin jalostukseen liittyviä teknologioita ja leijupetitekniikkaa, Lappeenranta jossa tutkitaan prosesseja jotka liittyvät suodatukseen, sakeuttamiseen ja selkeyttämiseen sekä materiaalien hallintaan, erityisesti jätevesi- ja vesiviljelmiin ja Porissa taas perusmetalleja. Niissä tutkitaan mm. asiakkaiden lähettämiä malminäytteitä. Analyysin perusteella voidaan esittää prosessiratkaisu, jolla kyseinen malmi voidaan hyödyntää tehokkaimmin. Näytteitä on kertynyt jo lähes kaikista maailman kaivoksista. Lisäksi yhtiöllä on Lappeenrannassa vedenpoistoon keskittynyt laboratorio.
Outotec on keksinyt leijupetiteknologian. Alan osaamista se vahvisti ostamalla 2000-luvun alussa saksalaisen Lurgi-yhtiön. Teknologiaa Outotec käyttää metallurgisissa prosesseissa ja uusiutuvissa ja vaihtoehtoisissa energioissa.
Vuosi 2012 oli Outotecille ennätyksellinen patenttihakemuksissa: se haki 70 uutta patenttia ja sai 286 kansallista patenttia ja oli Suomen neljänneksi eniten patentteja hakenut yritys. Vuonna 2013 Outotec oli Suomen eniten patentteja hakenut yritys 68 hakemuksellaan.
Tammikuussa 2013 Outotec haastoi Outokummun oikeuteen fer­ro­kro­min val­mis­tus­me­ne­tel­mään liit­ty­vän kek­sin­nön oi­keuk­sis­ta. Elokuussa 2015 annettiin välitystuomio, jonka mukaan omistusoikeus kuuluu yhteisesti kummallekin yhtiölle.

Yhteiskuntavastuu

Outotecin arvoihin kuuluu luonnonvarojen kestävän käytön edistäminen. Se on tukenut Baltic Sea Action Groupin toimintaa vuodesta 2009 lähtien sekä lahjoituksin että erilaisin Outotecin strategiaan sidotuin sitoumuksin.​​ Yhteistyön tavoite on tarjota teknologisia ratkaisuja Itämeren ravinnekuorman hillitsemiseksi ja kaivosteollisuudesta tulevien päästöjen vähentämiseksi. WWF Suomen kanssa Outotec teki yhteistyötä vuosina 2014-2016 muun muassa liikkeenjohdolle suunnattujen seminaarien merkeissä.
Sitra perusti vuonna 2014 kuuden suuryrityksen kanssa Climate Leadership Council -yhdistyksen vauhdittamaan Suomen elinkeinoelämän ja tutkimuslaitosten toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Sen tavoitteena on saada aikaan kestävää ja kannattavaa liiketoimintaa, joka vastaa globaaleihin ympäristöhaasteisiin. Sitran ja Outotecin lisäksi yhdistyksessä ovat mukana Neste Oil, Fortum, Kone, Caverion ja St1.
Outotec on palkittu vastuullisuusraporttikilpailussa vuosina 2011, 2012, 2013, 2014 ja 2015.