Turpoonjoki

Joen kulku

Joen luusua sijaitsee Tammelan Vistinkoskella, missä on ensimmäinen patoallas. Ensimmäisten 2,1 kilometrin matkalla vesi virtaa Arolankosken, Isonladonkosken ja Pikkukosken läpi. Oikealta jokeen yhtyy sitten Suojoen haara ja sitten toisen 2,0 kilometrin matkalla joessa seuraa Huuvankoski ja eräs nimetön koski. Turpoon luona on taas patoallas ja koski, jonka alla siihen yhtyy vasemmalta oja. Joki virtaa 4,4 kilometriä, jonka matkalla siihen yhtyy oikealta Kivioja, sitten taas oikaelta Porsunoja, alittaa Hämeen Härkätien eli yhdystien 2824 sillan ja lopuksi läpäisee Tammelan Portaan kylän luona Porrasharjun ja Portaansyrjänharjun harjujakson ennen Ilmetynjoen yhtymistä jokeen ja joen suuta. Joki laskee Kuivajärveen. Tammelan Portaan kylä, jonka nimeen sisältyy vanha siltaa tarkoittava sana "porras", on saanut nimensä Hämeen härkätiessä kylän kohdalla oleesta Turpoonjoen ylittäneestä sillasta.

Turpoonjoen alue

Turpoonjoen alue käsittää sen valuma-alueen osan joka ei sisällä Liesjärven keräämää aluetta eikä Ilmetynjoen valuma-aluetta. Alue on käytännössä sitä valuma-alueen osaa, joka valuu suoraan Turpoonjoen uomaan. Sen pinta-ala on 50 km² ja siihen kuuluu yli 13 järveä tai lampea.
Turpoonjoen alueen itäpuolella sijaitsee laaja Pernummen hiekkamuodostuma, jonka länsireunaa reunustaa Karjuharju ja sen kaakkoon ulottuva matala jatke. Harjun vieressä tai jatkeen tuntumassa sijaitsee muutama lampi tai järvi, jotka kuuluvat Turpoonjoen alueeseen. Näitä ovat Heinälammi, Iililammi, Lehmälammi, Mustikkalammi, Mäyrälammi, Pesälammi, Rajalammi ja Vehkalammi. Joen uoman länsipuolella maasto on soistunutta morenimaastoa, jonka geologiset ominaisuudet ovat täysin erilaiset. Siellä sijaitsevat muun muassa Kaksvetinen, Kupittaanlammi, Peukalolammi, Porraslammi ja Tittilammi. Liesjärven kansallispuisto ulottuu tälle alueelle ja Kaksvetinen, Peukalolammi ja Tittilammi kuuluvat siihen.

Liesjärven alue

Liesjärveen laskee useaan uomaa myöten järvien vesiä. Suoraan tai toisen järvern kautta laskevat järvet luetaan kuuluvaksi järven alueeseen. Tällaisia järviä ovat seuraavat järvet. Karkauslammin ja Pukalinlammin vedet laskevat järveen yhteistä laskuojaa myöten. Samoin tekevät Herttuanjärvi, Likolammi, Kakarilammi, Lintumaanjärvi ja Levoniemenjärvi, jotka laskevat yhteistä Rasinjokea myöten. Kirkkolammi, Pikkulammi ja Tartlammi ovat Lehesjoen valuma-alueella. Lahnalammi laskee Liesjärveen Tukkilahteen, Kanteluslammi ja Pikku Katavalammi Hiiliniemenselän pohjoisosaan.
Salkolanjärvi laski 1800-luvulla vielä viereiseen Lehesjokeen, mutta saha kaivautti uuden uoman Taipaleen poikki. Siitä lähtien sillä on ollut oma valuma-alueensa, johon kuuluvat Hullulammi, Mustalammi ja Salkolanjärvi.
Kauhaoja laskee Honkalahteen, joka sijaitsee Juuriniemenselän koilliskulmassa. Oja valuma-alueen pinta-ala on 14 km² ja sen pääjärvi on Kauhajärvi, johon laskee Mätäslammi. Heinissuonlammin ja Väärälammin laskuojat yhtyvät Kauhaojaan alempana.
Mustijoen valuma-alueen pinta-ala on 18 km² ja sen uomaa voi seurata Isojärven korkeudelle saakka. Matkallaan se virtaa Myllylammin ja Haukilammin läpi.  Isojärveen laskevat Hepolammin ja Riihilammin laskuojat. Nämä lammet sijaitsevat vedenjakajalla. Pieni Tervalammi laskee vielä Hepolammiin. Pääuomaan yhtyvät alempana Uudenkylänlammin, Riihilammin ja Metsälammin laskuojat.
Tapolan - Kyynärän valuma-alueen (pinta-ala 31 km²) laskujokena on Välijoki, joka on samalla pääjärven Tapolanjärven laskujoki. Tapolanjärven itäpuolelle laskee Hangaslamminoja, joka on Hangaslammin ja Iso Katavalammin laskuoja. Tapolanjärven pohjoispäähän laskee Ruostejoki, jonka pääjärvi on Ruostejärvi. Siihen laskee Perhonjärvi vetensä ja Leppilammi sijaitsee sen vieressä harjun erottamana. Ruostejoen viereen laskee Lamminoja, jota myöten laskevat Hiisilänlammi ja Vahaksenjärvi.