google/wiki40b huggingface dataset:
Raivoisa Roland

Raivoisa Roland (ital. Orlando Furioso) on Ludovico Arioston kirjoittama ritarirunoelma, jonka ensimmäinen versio ilmestyi vuonna 1516. Se on itsenäinen jatko-osa Matteo Maria Boiardon teokselle Rakastunut Roland (Orlando Innamorato). Molemmat runoelmat on kirjoitettu ottava rima -säkeillä ja ne kertovat ritari Rolandin seikkailuista. Lopullinen versio teoksesta ilmestyi vuonna 1532, ja se käsittää 46 laulua ja 38 736 säettä. Barokkiaikana teoksen pohjalta sävellettiin useita oopperoita, kuuluisimpina Antonio Vivaldin ja Georg Friedrich Händelin teokset.
Yrjö Jylhä on suomentanut teoksesta katkelman teokseen Italian kirjallisuuden kultainen kirja (WSOY, 1945, toimittanut Tyyni Tuulio).
Boiardon Rakastunut Roland kertoo ritari Rolandista ja neito Angelicasta, jotka juovat metsässä taikalähteiden vettä. Se, joka juo taikalähteestä, rakastuu siihen jonka ensimmäisenä kohtaa.
Raivoisan Rolandin alussa Angelica on paennut ahdistelijaa, Rinaldo juo taikavettä ja  taistelee ahdistelijan kanssa. Rinaldon serkku Orlando rakastuu myös Angelicaan, mutta Angelica valitseekin toisen miehen. Mustasukkaisuudesta raivostunut Roland riehuu taistelutantereilla niin kristittyjä kuin pakanoita vastaan.
Satam al-Suqami

Satam al-Suqami (arab. سطام السقامي‎;  28. kesäkuuta 1976 Riad, Saudi-Arabia – 11. syyskuuta 2001 New York, Yhdysvallat) oli yksi viidestä miehestä, jotka FBI nimesi American Airlinesin lennon 11 kaappaajiksi Syyskuun 11. päivän iskujen yhteydessä New Yorkissa.
Al-Suqami opiskeli lakia Kuningas Saudin yliopistossa. FBI:n tietojen mukaan hän saapui Yhdysvaltoihin ensimmäistä kertaa 23. huhtikuuta 2001.
Luzan piiri

Luzan piiri (ven. Лу́зский райо́н, Luzski raion) on kunnallinen itsehallintoalue Kirovin alueella Venäjällä. Alueen luoteisosassa sijaitsevan piirin pinta-ala on 5314,53 neliökilometriä. Asukkaita on 19 900 henkeä (vuonna 2010).
Piiri on perustettu vuonna 1924 nimellä Lalskin piiri. Vuonna 1941 siitä tuli osa Kirovin aluetta. Vuonna 1963 Lalskin piiriin liitettiin Podosinovetsin piiri. Uusi hallintoalue nimettiin Luzan piiriksi ja sen keskus siirrettiin Luzaan. Myöhemmin Podosinovetsin piiristä tuli jälleen erillinen hallintoalue.
Luzan piiri rajoittuu idässä Komin tasavaltaan, etelässä Kirovin alueen Podosinovetsin ja Oparinon piireihin sekä lännessä Vologdan ja pohjoisessa Arkangelin alueisiin. Seutu kuuluu taigavyöhykkeeseen. Pinta-alasta 88,4 % on metsää. Suurin joki on Jugiin laskeva Luza. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora, savi ja turve.
Piiriin kuuluu Luzan kaupunki, Lalskin kaupunkimainen taajama (kaupunkikunta) sekä neljä maalaiskuntaa: Gribošino (keskuspaikka Uga), Hristoforovo, Papulovo ja Utška. Hallinnollinen keskus on Luza, josta on 501 kilometriä alueen pääkaupunkiin Kiroviin. Asutuskeskuksia on yhteensä 139. Kaupunkiväestön osuus on 76,9 %.
Seudun kautta kulkee Kirovin ja Kotlasin välinen rautatie. Talous perustuu puunhankintaan ja -jalostukseen. Lalskissa on vuonna 1826 perustettu paperitehdas. Luzan metsäteollisuuskompleksi lopetti toimintansa vuonna 2009. Maatalous tuottaa rehuviljaa, maitoa ja lihaa. Piirissä on 9 maatalousyritystä ja meijeri.
Piirissä toimii 11 lastentarhaa, 14 koulua ja kaksi lasten luomistyön keskusta. Kulttuurilaitoksia ovat Luzan taidekoulu ja Lalskin musiikkikoulu, kulttuuritalot ja kirjastot sekä kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy Severnaja pravda (”Pohjoinen totuus”). Nähtävyyksiin kuuluvat Lalskin ja maalaiskylien kirkot sekä Lalskin vanhat kauppiastalot ja liikerakennukset.
Hämeenlinnan ortodoksinen kirkko

Vaihtoehdot purkaminen ja korjaaminen

Kirkko on homeinen ja siellä on sädesieniä, siksi seurakunta on suunnitellut rakennuksen purkamista ja uuden rakentamista. Kuitenkin Museoviraston mukaan Ernon suunnittelema kirkko on hyvin erikoinen moderni pieni kirkkorakennus, jollaista ei löydy muualta.
Amegas

Pelaaminen

Pelissä rikotaan tiiliä pallolla, joka kimpoaa pelaajan ohjaamasta mailasta. Pelissä ohjataan hiirellä, jonka molemmat napit voidaan käyttää.

Vastaanotto

Peli on saanut arvosanaksi 5/5 Info-lehden arvostelussa.
Peli on saanut arvosanaksi 79% Zero-lehden arvostelussa.
Kalixin kunta

Historia

Kainuunväylä eli Kainuunjoki (Kalixjoki) virtaa voimakkaana kuntakeskuksen läpi. Siitä oli vähällä tulla Haminan rauhassa vuonna 1809 Venäjän ja Ruotsin rajajoki, mutta viime hetkellä Venäjän keisari Aleksanteri I suostui siirtämään rajan Tornion- ja Muonionjokiin. Sotatilanne oli tuolloin muodostunut sellaiseksi, että Ruotsi olisi joutunut hyväksymään lähes mitkä tahansa Venäjän rauhanehdot.
Kainuussa on Kalixin mätitahnatehdas.

Kuntajaon kehitys

Kainuu (ruots. Kalix) mainitaan pitäjänä kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1472, ja se muodostettiin erottamalla Luulajan pitäjästä. Vuoteen 1644 asti siihen kuului myös Ylikainuun pitäjä (ruots. Överkalix). Tuolloin Ylikainuusta tuli oma pitäjä, joten jäljelle jäänyttä pitäjää alettiin nimittää Alakainuuksi (ruots. Nederkalix).
Alakainuun pitäjästä tuli maalaiskunta vuoden 1862 kuntauudistuksessa. Vuonna 1910 kuntaan perustettiin Kainuun (ruots. Kalix) taajaväkinen yhdyskunta. Kunta jaettiin vuonna 1924, jolloin sen länsiosasta erotettiin Tören maalaiskunta. Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut kuntajakoon, mutta taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin 1962. Alakainuu ja Töre yhdistettiin vuonna 1967, jolloin kunta sai nykyiset rajansa. Kunnan nimeksi valittiin Kainuu keskustaajaman ja aikaisemman taajaväkisen yhdyskunnan nimen perusteella.

Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Alakainuun maalaiskunnan vaakuna. Myös Tören maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Rombinen triakontaedri

Rombinen triakontaedri, jota toisinaan sanotaan lyhyesti triakontaedriksi, on geometriassa kupera monitahokas, jonka tahkoina on 30 neljäkästä. Sillä on 60 särmää ja kahdenlaisia kärkiä yhteensä 32. Se kuuluu Catalanin kappaleiksi ja on ikosidodekaedrin duaalikappale. Se on myös zonoedri.
Rombisen triakontaedrin jokaisen tahkon pidemmän ja lyhemmän lävistäjän suhde on tarkalleen kultainen leikkaus, φ, minkä vuoksi tahkojen terävät kulmat ovat suuruudeltaan 2 tan⁻¹() = tan⁻¹(2), eli suunnilleen 63.43°. Tällaista neljäkästä sanotaan kultaiseksi neljäkkääksi.
Koska rombinen triakontaedri on Arkhimedeen kappaleen duaalikappale, se on tahkotransitiivinen. Tämä merkitsee, että jos kappaleesta valitaan mitkä tahansa kaksi tahkoa A tai B, on olemassa sellainen kappaleen yhtenevyyskuvaus, jossa kuva vie avaruudessa saman alueen kuin alkuperäinen kappale ja jossa tahko A kuvautuu tahkolle B.
Rombinen triakontaedri on myös särmätransitiivinen.  Erilaisia särmätransitiivisia monitahokkaita on vain yhdeksän; muut ovat viisi Platonin kappaletta sekä kuboktaedri, ikosidodekaedri ja rombidodekaedri.
Rombisella triakontaedrilla on 12 sellaista kärkeä, joissa kohtaa toisensa viisi tahkoa. Lopuissa 20 kärjessä kohtaa toisensa kolme tahkoa kussakin.
Rombinen triakontaedri on myös siitä erikoinen, että osa sen kärjistä voidaan yhdistää toisiinsa kappaleen avaruuslävistäjillä niin, että saadaan neljä Platonin kappaleista. Tällä tavoin se sisältää neljä tetraedria, viisi kuutiota, yhden ikosaedrin ja yhden dodekaedrin. Sen tahkojen keskipisteistä voidaan muodostaa viisi oktaedria.
Kappale voidaan muodostaa typistetystä oktaedrista jakamalla sen kuusikulmaiset sivut kolmeksi neljäkkääksi:

Stellaatiot

Rombisella triakontaedrilla on kaikkiaan 358 833 097 stellaatiota, joista kuitenkin vain 227 on täysin tuettuja (engl. fully supported). Stellaatiossa tahkon alapuoli saattaa ulkopuolelta katsottuna näyttää roikkuvalta ulokkeelta. Täysin tuetussa stellaatioissa tällaisia ulokkeita ei ole, vaan jokainen jokainen tahko on joltakin puolelta katsottuna kokonaisuudessaan nähtävissä.

Käyttö

.
Tanskalainen muotoilija Holger Strøm on käyttänyt rombista triakontaedria pohjana muotoillessaan koottavan IQ-light -nimisen lampun. Lyhenne IQ tulee sanoista Interlocking quadrilaterals, toisiinsa tarttuneet nelikulmiot.
Puuseppä Jane Kostick rakentaa rombisen triakontaedrin muotoisia laatikoita. Niiden rakenne perustuu vähemmän ilmeiseen yhteyteen rombisen triakontaedrin ja kuution välillä.
Roger von Oechin "Ball of Whacks" on rombisen triakontaedrin muotoinen.
Joissakin roolipeleissä käytetään rombisen triakontaedrin muotoista 30-sivuista d30-noppaa.
Krotamitoni

Ominaisuudet ja käyttö

Krotamitoni on huoneenlämpötilassa vaalenakellertävää nestettä. Yhdiste liukenee orgaanisiin liuottimiin kuten alkoholeihin.
Krotamitoni on myrkyllistä punkeille, mutta sen vaikutusmekanismi ei ole tunnettu. Lisäksi yhdiste lieventää kutinaa. Krotamitonia käytetään niin ihmisillä kuin eläimilläkin esimerkiksi koirilla syyhypunkin aiheuttaman syyhyn hoitamiseen. Krotamitonia käytetään tyypillisesti voiteena, jossa vaikuttavaa ainetta on 10 massaprosenttia. Hoito kestää 3–5 vuorokautta. Undulaateilla krotamitonia voidaan käyttää punkkien aiheuttamien sairauksien hoitamiseen. Tyypillisin krotamitonin aiheuttama haittavaikutus on ihottuma. Nykyään krotamitoni on suurelta osin korvattu tehokkaammalla permetriinillä.
Animal Kingdom (yhtye)

Animal Kingdom on lontoolainen (Englanti) indie rock -yhtye. Yhtyeeseen kuuluu Richard Sauberlich, Hamish Crombie ja Geoff Lea. He ovat julkaisseet kaksi albumia: Sings and Wonders vuonna 2009 ja The Looking Away 8.5.2012. Singlejä: Chalk Stars (2009), Tin Man (2009), Two by Two (2010), Sings and Wonders (2010), Strange Attractor (31.1.2012).
I-62 (1928)

Palvelus

Alus nimettiin 20. toukokuuta 1942 uudelleen I-162:ksi. Alus poistettiin alusluettelosta 30. marraskuuta 1945 ja sen miehistö upotti aluksensa 1. huhtikuuta 1946.
Planeetat (orkesterisarja)

Planeetat (The Planets) on englantilaisen Gustav Holstin vuosina 1914–1916 säveltämä orkesterisarja, jonka osat on nimetty aurinkokunnan planeettojen mukaan. Teos on säveltäjän esitetyimpiä ja siitä on saatavilla useita levytyksiä. Sarja ensiesitettiin 29. syyskuuta 1918 Lontoossa Sir Adrian Boultin johtamana. Ensimmäinen julkinen esitys sodan jälkeen oli Birminghamissa 10. lokakuuta 1920. Holst sai idean teokseensa Clifford Baxilta. Säveltäjä oli sitä mieltä, että teos ei sen suosiosta huolimatta kuulunut hänen parhaimpiin teoksiinsa. Hän ilmaisi katkeruutensa siitä, että koki muiden teostensa jäävän täysin "Planeettojen" varjoon.
Koveroistenjärvi

Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,9 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Vesijärven valuma-alue (Päijänne)ella (14.24), jonka Hammonjoen valuma-alueeseen (14.246) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95 metriä mpy.
Helen Joseph

Helen Beatrice May Joseph (aikaisemmin Fennell, 8. huhtikuuta 1905 Sussex, Englanti – 25. joulukuuta 1992) oli eteläafrikkalainen apartheidia vastustanut aktivisti.
Joseph syntyi ja opiskeli Englannissa ja valmistui Lontoon yliopiston King's Collegesta vuonna 1927. Hän työskenteli kolme vuotta Intiassa ja muutti vuonna 1931 Etelä-Afrikkaan, jossa hän tapasi ja myöhemmin meni naimisiin Billie Josephin kanssa.
Vuonna 1951 Joseph aloitti työskentelyn radikaalissa tekstiilityöntekijäin ammattiliitossa (engl. Garment Workers Union). Työnsä kautta hän kiinnostui myös politiikasta. Joseph oli Afrikan kansalliskongressin liittolaisjärjestön Congress of Democratsin perustajajäsen ja osallistui Vapauden peruskirjan muotoiluun Kliptownissa pidetyssä kansankongressissa. Joseph oli myös Etelä-Afrikan naisliiton keskeisiä vaikuttajia ja hän johti 8. elokuuta 1956 järjestettyä yli 20 000 naisen mielenosoitusta, joka vastusti maan passilakien laajentamista koskemaan myös naisia.
Joulukuussa 1956 Joseph pidätettiin ja asetettiin syytteeseen maanpetoksesta. Vuonna 1957 hänet asetettiin ”pannaan” Kommunismin hävittämislain perusteella. Pannamääräyksen saanut henkilö ei saanut esiintyä julkisesti ja hänen asumistaan ja liikkumistaan rajoitettiin. Josephin pannamääräys poistettiin vasta kun hän oli yli 80-vuotias. Hän joutui myös useiden murhayritysten kohteeksi.
Golden Globe 2002

Golden Globe 2002 oli järjestyksessään 59. Golden Globe -palkintogaala, jossa jaettiin palkintoja vuoden 2001 elokuville ja televisiosarjoille. Gaala järjestettiin Beverly Hilton -hotellissa Los Angelesissa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa 20. tammikuuta 2002.
Alaskylä

Alaskylä on Parkanon kylä. Se sijaitsee Valtatie 3:n tuntumassa ulottuen Ikaalisten rajaan saakka. Alue on Parkanon vanhinta ja kauneinta kulttuurimaisemaa. Keskiajalla Parkano oli (Hämeen)Kyrön suurpitäjän pohjoisin kylä, jonka keskellä sijaitsi Parkanonjärvi. Myöhemmin asutuksen kasvaessa kylä jakautui: järven länsipuolinen alue nimettiin Alaskyläksi. Sen keskustasta Parkanon keskustaan on matkaa noin 7 kilometriä ja Tampereelle 77 kilometriä. Ensimmäiset kyläläiset saivat elantonsa pääasiassa kalastuksesta ja metsästyksestä, myöhemmät maanviljelyksestä ja karjanhoidosta. Alaskyläläiset ovat perinteisesti yrittäjähenkisiä, nykyisin kylässä on useita eri alojen yksityisyrittäjiä.
Vaihteleva maasto järvimaisemassa tarjoaa hyvät mahdollisuudet lenkkeilyyn, hiihtoon, marjastukseen ja metsästykseen. Parkanonjärven eteläpäästä, alkaa melontareitti Vääräjoen kanjonissa. Kylästä noin kymmenen minuutin ajomatkan päässä on Poltinkosken golfkenttä.

Palvelut

Kunnalliset palvelut löytyvät Parkanon keskustasta. Kotien rakentajille Alaskylässä on valmiina kaupungin vesijohto ja runkoviemäri. Laajakaistaverkko Alaskylään ja Yliskylään valmistui vuonna 2017.

Alaskylän saha ja tiilitehdas

Vuodesta 1945 alkaen useita kyläläisiä työllisti Alaskylän saha ja tiilitehdas 1960-luvun alkuun saakka. Vanhan tiilitehtaan piippu on vielä pystyssä toimien kylän maamerkkinä.

Koulut

Alaskylässä oli ennen kaksi koulua: Alaskylän koulu ja Lapiolahden koulu. Alaskylän kansakoulu rakennettiin maanomistajien lahjoittamalle tontille lahjoitusvaroin ja talkootyönä. Se aloitti toimintansa vuonna 1898. Siitä tuli Parkanon ensimmäinen sivukylän koulu ja yhteistoimintakeskus yli 100 vuodeksi. Keväällä 2006 Alaskylän koulu lakkautettiin. Lapiolahden koulu perustettiin vuonna 1923, ja sen toiminta päättyi 1960-luvulla. Vuonna 2000 Alaskylän Kyläseura ry lunasti kaupungilta Lapiolahden koulun kylätaloksi. 
Tällä hetkellä lähin koulu sijaitsee Parkanon keskustassa. Koulu- ja kulttuurikeskus Kaarna avasi ovensa 8. elokuuta 2019. Siellä aloitti opiskelunsa noin 700 oppilasta ja lähes 100 henkilökunnan jäsentä. Kaarnassa toimii peruskoulu, lukio ja esikoulu.

Alaskylän kylätalo

Alaskylän kylätalo on entinen Lapiolahden kansakoulu, Vuonna 2000 Alaskylän Kyläseura ry lunasti sen kaupungilta kylätaloksi. Se sijaitsee 10 kilometrin päässä Parkanon keskustasta Tampereelle päin, aivan kolmostien varressa. Kylätaloa vuokrataan myös ulkopuolisten käyttöön erilaisiin tilaisuuksiin.
Ba Bển kansallispuisto

Ba Bển kansallispuisto on luonnonsuojelualue Vietnamin koillisosassa Đông Bắcin alueella, Bắc Kạnin maakunnassa. Matkaa Vietnamin pääkaupunkiin Hanoihin on noin 240 km.
Puisto käsittää Vietnamin suurimman järven Ho Ba Bển ympäristöineen. Järvi on 8 kilometriä pitkä ja noin 800 metriä leveä. Se on syvimmillään 29 metriä syvä, ja siinä on lukuisia pieni kalkkikiviluotoja. Järvi on 178 metrin korkeudella merenpinnasta; puistoalueen korkeus vaihtelee 150 metristä 1098 metriin. Se on rosoista kalkkikivialuetta jossa on jyrkkäseinäisiä rotkoja ja luolia. Suurin luola on 300 metriä pitkä Phuongin luola, jonka läpi järven laskujoki Nang-joki virtaa.
Puistossa elää karhuja, tiikereitä ja apinoita, joista harvinaisin on tonkininpystynenäapina Rhinopithecus avunculus. Puisto tunnetaan myös 350 perhoslajistaan. Siellä järjestetään veneretkiä, jolla pääsee katsomaan luolia, vesiputouksia ja etnisten vähemmistöjen asuttamia kyliä.
Pegasus (huvipuistolaite)

Pegasus, tuttavallisemmin ”Pege”, on huvipuistolaite PowerPark-huvipuistossa. Laite pyörii akselinsa ympäri 12 kertaa minuutissa. Kapasiteetti on 30 henkilöä. Laitteen pituusraja on 140–195 senttimetriä.
Pegasuksen valmistaja on Technical Park, ja se tuli Powerland -huvipuistoon vuonna 2008.
Mikael Lebell

Mikael Kasimirsson Lebell (29. syyskuuta 1714 Kristiinankaupunki – 15. heinäkuuta 1786 Pori) oli suomalainen pappi ja teologian tohtori, joka toimi muun muassa Turun ja Porin läänin lääninrovastina. Elämäntyönsä hän teki Porin kirkkoherrana vuodesta 1746 aina kuolemaansa 1786 saakka, ollen samalla myös yksi kaupungin merkittävimmistä vaikuttajista.

Elämä

Mikael Lebellin isä oli Puolasta kotoisin ollut kristiinankaupunkilainen kauppias ja valtiopäivämies Casimir Lebell (synt. Subkowski). Hän opiskeli Porin triviaalikoulussa 1729–1733, Turun akatemiassa 1733–1738 ja vielä myöhemmin 1759–1764 Saksassa Greifswaldin yliopistossa, jossa Lebell väitteli tohtoriksi. Papiksi hänet vihittiin Turussa vuonna 1736, jonka jälkeen Lebell työskenteli aluksi kappalaisen apulaisena Närpiössä ja Turun tuomiorovastin apulaisena, kunnes hänet nimitettiin Turun ruotsalaisen seurakunnan kappalaiseksi 1741. Kaksi vuotta myöhemmin Lebell valittiin Jomalan virkaatekeväksi kirkkoherraksi ja 1746 Ulvilan ja Porin kirkkoherraksi. Turun ja Porin läänin lääninrovastina hän toimi vuodesta 1748 alkaen.
Poriin saapumisestaan lähtien Lebell oli pormestari Lars Sacklénin ja professori Johan Kraftmanin ohella paikkakunnan merkittävimpiä vaikuttajia, jotka toimivat ahkerasti kaupungin nostamiseksi isonvihan aiheuttamasta rappiotilasta. Lebellin panos näkyi erityisesti kansansivistystyössä, mutta hän muodosti Sacklénin ja Kraftmanin kanssa kolmikon, jonka johdolla raastuvankokouksissa ajettiin voimakkaasti erilaisia uudistuksia. Heidän ympärilleen ryhmittyi myös osa Porin varakkaista porvareista.
Lebell avioitui vuonna 1737 Maria Monseenin (k. 1747), 1747 Maria Elisabet Eneskjöldin (1724–1754), 1756 Elisabet Böckelmanin (k. 1778) ja 1789 Kristina Dahlmarkin (k. 1819) kanssa. Avioliitoissa syntyneistä lapsista tunnetuin on hovisaarnaajana toiminut teologian professori Fredrik Lebell (1752–1819). Naituaan Maria Elisabeth Eneskjöldin, sai Lebell vuonna 1758 haltuunsa tämän sisaren miehelle majuri Berndt Johan Eneskiöldille aikaisemmin kuuluneen Yyterin säteriratsutilan. Lisäksi Lebell omisti Kokemäensaaressa sijaitsevan Savon tilan. Hänen laajaa sukuaan on myöhemmin vaikuttanut eri puolilla Etelä-Suomea sekä myös Ruotsissa.
AY-3-8910

General Instrumentsin AY-3-8910, AY-3-8912, AY-3-8913 ja Yamahan lisenssillä valmistama lähes identtinen YM2149 ovat suosituimpia äänipiirejä 1980-luvun kotimikroissa, kolikkopeleissä ja pelikonsoleissa. Näitä piirejä on käytetty sellaisissa laitteissa kuin MSX, Atari ST, Intellivision, Vectrex, Amstrad CPC ja ZX Spectrumin 128-kilotavuiset mallit.
AY/YM:ssä on kolme äänikanavaa kuten SIDissä, mutta se on ominaisuuksiltaan vaatimattomampi. Ainoat varsinaiset aaltomuodot ovat kohina ja kiinteä kanttiaalto, eikä piireissä ole filttereitä tai kanavienvälistä modulaatiota. ADSR-vaipat ovat kuitenkin osittain monipuolisemmat kuin SIDissä, ja etenkin AY/YM:ää käyttävälle demomusiikille ovat tunnusomaisia soitinäänet, joissa vaippageneraattori on asetettu jatkuvaan silmukkaan. Lisäksi AY/YM:ssä on oma ulostulo jokaiselle kanavalle, mikä mahdollistaa stereomusiikin. Stereoääntä on hyödynnetty lähinnä klooneissa tai muuten muokatuissa tietokoneissa.
Kuten muistakin äänipiireistä, voi myös AY-3-8912 toistaa digitoituja PCM-sampleja ohjelmallisin keinoin, vaikkei se PCM-ääntä varsinaisesti tue. Tämä voidaan tehdä esimerkiksi kanttiaaltoa sopivasti modifioimalla. Ohjelmallisesti toteutettu PCM kuluttaa kuitenkin prosessoriaikaa, joten sampleja on käytetty varsin rajoitetusti (vähän enemmän Atari ST:ssä, jonka prosessori on nopeampi).
Texas Instrumentsin äänipiiri SN76489, jota käytettin Sega Master Systemissä ja BBC Microssa, on hyvin samantyyppinen, kuin AY-3-8910, sekä kuultuna, että teknisiltä ominaisuuksiltaan.
Yamahan lisenssillä valmistamaa YM2149 -piiriä käytetään Atari ST ja MSX2 -tietokoneissa. MSX-koneisiin AY-3-8913 ja YM2149 valittiin niiden helpon saatavuuden takia ja Atari ST -koneisiin niide halpuuden sekä koneen kiireisen julkaisuaikataulun vuoksi.
Äärettömyys

Ääretön on kaikkea laskettavissa tai mitattavissa olevaa suurempi. Käsitteellä on matematiikassa, filosofiassa ja teologiassa hiukan eri merkityksiä, joille yhteistä on ajatus jonkinlaisesta rajattomuudesta tai päättymättömyydestä.
Suomen kielen sana ääretön on johdettu sanasta ääri ('raja') ja tarkoittaa siten sananmukaisesti rajatonta. Matematiikassa sanojen ääretön ja rajaton merkitykset ovat kuitenkin eriytyneet.

Analyysin ääretön

Analyysissä äärettömällä voidaan tarkoittaa lukua, joka on kaikkia reaalilukuja suurempi. Sitä merkitään symbolilla ∞. Tämä luku ei siis kuulu reaalilukujen joukkoon. Voidaan määritellä laajennettu reaalilukujoukko, johon kuuluvat reaaliluvut, positiivinen ääretön ∞ ja negatiivinen ääretön −∞. Tässä laajennetussa joukossa eivät kuitenkaan päde kaikki reaalilukujen tavalliset laskusäännöt.
Tavallisessa reaalilukujen joukossa voidaan sanoa, että jollakin funktiolla on ääretön raja-arvo pisteessä x, jos funktion arvo kasvaa rajatta pistettä x lähestyttäessä.
Kompleksianalyysissä käytetään laajennettua kompleksitasoa, jossa kompleksilukujen joukkoon on lisätty yksi ääretön ∞.

Joukko-opillinen ääretön

Joukkoa kutsutaan äärettömäksi, jos se sisältää rajattoman määrän eri alkioita. Vastakohtana on äärellinen joukko, jonka alkioiden määrä on jokin kokonaisluku. Esimerkkejä äärettömistä joukoista ovat luonnollisten lukujen muodostama joukko N ja reaalilukujen joukko R.
Äärettömät ja äärelliset joukot voidaan erottaa käyttäen mahtavuuden käsitettä. Kaksi joukkoa ovat yhtä mahtavat, jos niiden alkiot voidaan järjestää pareittain toisiaan vastaaviksi bijektiolla. Esimerkiksi joukot {1,2,3} ja {2,5,3} ovat yhtä mahtavat, koska niiden alkioiden välille voidaan määritellä vastaavuus: 1→2, 2→5 ja 3→3. Joukko on ääretön, jos se on yhtä mahtava jonkin aidon osajoukkonsa kanssa. Muuten se on äärellinen.
Esimerkiksi luonnollisten lukujen joukko {0,1,2,3,...} on tämän määritelmän mukaan ääretön, koska se on yhtä mahtava aidon osajoukkonsa parilliset luonnolliset luvut {0,2,4,6,...} kanssa. Niiden alkiot voidaan asettaa toisiaan pareittain vastaaviksi:  0→0, 1→2, 2→4, 3→6 jne.
Kaikki äärettömät joukotkaan eivät ole yhtä mahtavia, vaan niiden mahtavuuksia voidaan vertailla. Ehkä hiukan yllättäen rationaalilukujen joukko on yhtä mahtava kuin luonnollisten lukujen joukko. Sen sijaan reaalilukujen joukko on niitä mahtavampi; sen alkioita ei voi asettaa pareittain luonnollisten lukujen kanssa, vaan reaalilukuja jää väistämättä "yli". Tämä voidaan todistaa Cantorin diagonaaliargumentilla.
Joukot, jotka ovat yhtä mahtavia luonnollisten lukujen joukon kanssa, ovat numeroituvasti äärettömiä. Sitä mahtavammat ovat ylinumeroituvia. Niitäkin on erikokoisia: esimerkiksi minkä tahansa joukon X potenssijoukko on joukkoa X mahtavampi.

Muuta

Ääretön määrä objekteja ei välttämättä vaadi ääretöntä tilaa. Janalla on esimerkiksi ääretön määrä pisteitä, mutta itse jana on äärellisen pituinen. Voidaan myös muodostaa käyrä, jonka ala on äärellinen, mutta pituus ääretön. Tällainen käyrä on esimerkiksi Kochin käyrä.