google/wiki40b huggingface dataset:
James Harris

James "Kamala" Harris (28. toukokuuta 1950) on entinen yhdysvaltalainen painija, joka on nykyisin (2009) laulaja. Harris on työskennellyt uransa varrella WWE:eessä sekä WCW:eessä ja kuorma-autonkuljettajana.
Harris varttui Senatobiassa, Mississippissä, missä hänen vanhempansa omistivat huonekaluliikkeen. Harrisin tunnettu esikuva painissa oli ugandalainen kannibaali, jolla oli maalattu pää.
Harrisin liityttyä World Wrestling Federationiin hän otteli Jake Robertsin kanssa. Tämän aikana kävi ilmi, että Harris pelkäsi käärmeitä, sillä Jake "The Snake" Robertsilla oli joka ottelussa käärme säkissään. Sen jälkeen hän on myös otellut monia tunnettuja painijoita, muiden muassa Hulk Hogania ja The Undertakeria vastaan. Harrisin viimeinen esiintyminen oli Umagaa vastaan WWE Rawissa, jonka Harris hävisi. Harris on myös maininnut pienestä palkastaan: Summerslamissa 1992 Harris otteli Takeria vastaan ja sanoi saaneensa palkkaa 13 000 dollaria, kun taas Taker olisi saanut 500 000 dollaria.
Lempi Lehto

Lempi Sofia Lehto, entinen Manninen (23. heinäkuuta 1896 Helsinki – 26. joulukuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen toimitsija ja sosialidemokraattien kansanedustaja.
Lehdon vanhemmat olivat ulkotyömies Johan Malm ja Maria Gustava Lindström. Lehto kävi keskikoulun ja suoritti kauppakoulukurssin. Hän oli Suomen metallityöväen liiton toimistoapulaisena ja toimitsijana 1916–1954 ja toimi myös Sosialidemokraattisen naisliiton puhujana ja luennoitsijana.  
Lehto oli sosialidemokraattien kansanedustajana 1943–1944 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä ja 1954–1962 edustaen Helsingin kaupungin vaalipiiriä. Lehto tuli ensimmäiselle kaudelleen huhtikuussa 1943 kuolleen Anni Huotarin tilalle mutta hänen edustajanvaltakirjansa peruttiin 4. marraskuuta 1944 ja hänen tilalleen eduskuntaan tuli Vihtori Huhta. Huhta oli ollut Huotarin varsinainen varamies mutta vuonna 1943 hän oli jo eduskunnassa Mikko Ampujan varamiehenä. Ampujan palattua takaisin eduskuntaan Huhta palasi alkuperäiselleen paikalleen Huotarin seuraajana. 
Lehto oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1956 ja 1962 presidentinvaaleissa. Hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksen jäsenenä. Lehto kuului sosialidemokraattisen puolueen puolueneuvostoon ja puoluetoimikuntaan ja oli SAK:n valtuuston ja työvaliokunnan jäsen sekä SAK:n naisjaoston puheenjohtaja.
Lempi Lehto oli naimisissa 1920–1922 Jalo Viktor Mannisen (k. 1922) kanssa ja vuodesta 1926 Niilo Jalmari Lehdon kanssa.
Valtakunnan salaisuus

Kirjan tarina

Kirja kertoo roomalaisen Markus Mezentius Manilianuksen seikkailuista Jerusalemissa ja Galileassa Jeesuksen ristiinnaulitsemisen aikaan ja sen jälkeen. Päähenkilö kohtaa matkallaan monia Uuden testamentin henkilöitä kuten Jeesuksen, Pontius Pilatuksen, apostolit Pietarin ja Johanneksen, Maria Magdalenan ja Lasaruksen.
Kirja sisältää uskonnollista mytologiaa ja yliluonnollisia ihmetekoja. Yliluonnolliselta näyttäville tapahtumille annetaan myös luonnollinen selitys tai niiden todellisuudesta jää ainakin pieni epäily, joten lukijan itsensä päätettäväksi jää oliko Jeesus todella Jumalan poika ja ihmeiden tekijä vai ainoastaan historiallinen henkilö.
Länsikorkee

Länsikorkee (ruots. Västerhöjden) on Espoon Tapiolan kaupunginosan pienalue ja yli 30 metrin korkeuteen yltävänä Tapiolan kaupunginosan korkein kohouma. Pohjoisessa se rajautuu Kalevalantiehen, etelässä Länsiväylään, idässä Pohjantiehen / Etelätuulentiehen, ja lännessä Koivu-Mankkaan tiehen. Länsikorkeen alueella sijaitsevat muun muassa Hakalehdon ja Jousenkaaren asuinalueet. Länsikorkee kuuluu valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin kuten muukin Tapiola.

Ennen asuntorakentamista

Espoon maalaiskunta-aikoina Länsikorkee oli rakentamaton mäntyjä kasvava kallioinen kohouma. Ensimmäisen maailmansodan linnoitustöiden aikana Länsikorkee kuului Krepost Sveaborgin tukikohtaan XXXIII, mutta kalliolle ei rakennettu varustuksia. Jatkosodan aikana Länsikorkeen huipulla olivat  Helsingin ilmatorjunnan 32. Raskaan Ilmatorjuntapatterin, koodinimi "Länsi", neljän 76 mm tykin asemat nykyisten taskumattitalojen paikalla. Tykkien asemista ei ole jäljellä juuri mitään nykyään.

Jousenkaari

Jousenkaaren (ruots. Bågsvängen) asuinalue sijaitsee Tapiolassa samannimisen kadun ympärillä. Jousenkaaressa sijaitsee ala-aste, päiväkoti, paljon asuintaloja sekä Oravannahkatori, joka oli ennen merkittävä kauppapaikka. Nykyisillään Oravannahkatorilla on vain muutama liike, mukaan lukien parturi, pyöräkauppa, ravintola ja tv-korjaamo.
Jousenkaaressa sijaitsevat myös Viljo Revellin suunnittelemat vuosina 1959-1961 valmistuneet taskumattitalot.
Hämähäkkijumala

Juoni

Kirjan päähenkilö on Paksu Charlie, joka ei oikeasti ole paksu. Hänen isänsä herra Nancy vain on antanut hänelle sellaisen liikanimen, ja kun herra Nancy nimesi jotain, nimi pysyi. Yllättäen Charlien kotiovelle ilmaantuu muukalainen, joka osoittautuu hänen veljekseen. Charlie haluaisi viettää rauhallista ja turvallista elämää, mutta veljellä on toisenlaiset suunnitelmat. Charlielle selviää, ettei heidän isänsä ollutkaan kuka tahansa tavallinen mies, vaan hämähäkkijumala.

Vastaanotto

Kriitikko Toni Jerrmanin mukaan teos jää harmittomana viihteenä tekijän välityöksi. Teoksen juoni sutii tyhjää eikä tarinaan tunnu löytyvän todellista sisältöä.
Åse Kleveland

Åse Maria Kleveland (s. 18. maaliskuuta 1949 Tukholma) on ruotsalais-norjalainen kansanlaulaja ja poliitikko. Hän on opiskellut oikeustiedettä. Hän on toiminut Norjan työväenpuolueessa. Hänet nimettiin Norjan kulttuuri- ja kirkollisministeriksi vuosiksi 1990–1996 Gro Harlem Brundtlandin hallitukseen. Hän oli myös Ruotsin Filmi-Instituutin presidentti vuodesta 2000 vuoteen 2006.
Kleveland syntyi Ruotsissa ja muutti Norjaan 1956. Hän puhuu sujuvasti norjaa, ruotsia, ranskaa ja japania. Kesäkuussa 2007 hänestä tuli norjalaisen humanistiyhdistyksen johtokunnan puheenjohtaja.

Ura laulajana

Åse Kleveland alkoi soittaa klassista kitaraa kahdeksanvuotiaana ja kaksi vuotta myöhemmin esiintyi ensi kerran radio-ohjelmassa. Hänen ensimmäinen viisuteelmänsä oli Erik Byen show'ssa, kun hän oli 13 vuotta vanha. Hänen ensimmäinen albuminsa julkaistiin, kun hän oli 15 vuotta vanha, ja toinen oli yksi uraauurtavista viisupoppiaallon edelläkävijöistä: yhdistelmä perinteistä kansanmusiikkia ja poppia. Tämä johti kutsuun esiintyä Pariisissa ja jonkin aikaa hän matkustikin Pariisin ja lukion väliä Lillestrømissä, Oslosta pohjoiseen. 17-vuotiaana hän teki ison kiertueen Japanissa. Se sisälsi useita televisioshowesiintymisiä ja singlejen julkaisuja Japanissa.
Laulajana hän on tunnettu synkästä, sielukkaasta äänestään. Laulamisen lisäksi hän myös soittaa kitaraa ja on säveltänyt lauluja laulaja-lauluntekijä -perinteen mukaisesti. Soolouransa lisäksi hän on myös viisuyhtyeen Ballade!:n jäsen.
Vuonna 1966 Kleveland edusti Norjaa Eurovision laulukilpailussa esityksellä Intet er nytt under solen (Ei mitään uutta auringon alla) saavuttaen kolmannen sijan. Hän rikkoi perinteitä naisesiintyjien suhteen sikäli, että oli ensimmäinen, joka ei ollut pukeutunut mekkoon, valitessaan housupuvun sen sijaan. Päinvastoin puolestaan Ison-Britannian edustaja Kenneth McKellar oli pukeutunut kilttiin.
Vuonna 1986 hän juonsi ensimmäisen Norjan isännöimän Eurovision laulukilpailun, joka pidettiin Bergenissä, Bobbysocksin voitettua vuonna 1985. Vuodesta 1979 vuoteen 1987 hän oli Norjan muusikkoyhdistyksen johtaja.
Etiopianhemppo

Levinneisyys

Etiopianhemppoa tavataan pienellä alueella Etiopian keskiosissa. Lajin populaatioksi arvioidaan 350–1 500 yksilöä, ja se on vähenemässä. Se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.
Resonanssi (kemia)

Resonanssilla tarkoitetaan Kékulen viivasidos- ja Lewisin rakennekaavoilla kuvattuja resonanssimuotoja, joissa sidosten ja vapaiden elektroniparien paikka vaihtelee. Rakenteiden väliin merkitään kaksipäinen nuoli <—> ja kaavat sijoitetaan hakasulkuihin. Resonanssimuodoissa eri paikoissa olevia elektroneja sanotaan delokalisoituneiksi. Yksittäiset resonanssimuodot eivät ole todellisia. Yhdiste ei myöskään vaihtele resonanssimuodosta toiseen ja on vakaampi kuin mikään yksittäinen resonanssimuoto. Yhdisteen todellinen rakenne on resonanssimuotojen yhdistelmä, resonanssihybridi, jolla on molempien resonanssimuotojen piirteitä. Atomien paikat tai hybridisaatiot eivät muutu resonanssirakenteissa.
Tapio Markkanen

Tutkimus ja opetustyö

Markkanen kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta 1961, valmistui filosofian kandidaatiksi (maisteri) pääaine tähtitiede 1968, filosofian tohtoriksi 1977 Helsingin yliopistosta. Tähtitieteen dosentiksi hän tuli 1977. Markkanen on julkaissut tutkimuksia muun muassa Linnunradan magneettikentistä, tähtien synnystä ja tähtienvälisen kaasun ja pölyn pilvistä. Hän suunnitteli 1970-luvun alussa Helsingin yliopiston Metsähovin observatorion. Markkanen on opettanut tähtitiedettä useimmissa maamme yliopistoissa ja ohjannut opinnäytetöitä monissa niistä. Hän on myös luennoinut tieteellisestä tutkimuksesta ja korkeimmasta opetuksesta Suomessa ulkomaisille opiskelijoille. Hän on esiintynyt monilla tieteen päivillä ja yliopistojen studia generalia -sarjoissa.
Markkanen on myös tutkinut ja opettanut tähtitieteen historiaa sekä luonnontutkimuksen ja taiteiden kulttuurihistoriallista vuorovaikutusta. Hän on julkaissut tutkimuksia tähtitieteen historiasta ja kirjoittanut aiheesta myös yleistajuisesti. Hän on pitänyt luentoja yleisölle, järjestänyt näyttelyitä sekä tehnyt radio- ja televisio-ohjelmia. Yhdessä Hannu I. Miettisen ja Tytti Sutelan (nyk. Varmavuo-Häikiö) kanssa Markkanen käynnisti 1982 tiedekeskushankkeen, jonka tuloksena tiedekeskus Heureka avattiin Vantaan Tikkurilassa 1989. Markkanen toimi 1988–1989 matemaattis-luonnontieteellisen perussivistyksen komitean pääsihteerinä.
Markkanen työskenteli 1992–2006 Suomen yliopistojen rehtorien neuvoston (nyk. Unifi) pääsihteerinä. Hänen kaudellaan yliopistojen autonomia ja itsenäinen strateginen päätöksenteko vahvistuivat, ja opetus ja tutkimus kansainvälistyivät erityisesti EU:n piirissä. Markkanen osallistui monien yhteistyötä ja liikkuvuutta rakentaneiden elinten toimintaan.
Kansainvälistymistä Markkanen edisti myös Suomen Unesco-toimikunnassa vuodesta 1987, puheenjohtajana 2007–2014. Hän osallistui kymmeneen Unescon yleiskokoukseen 1993–2013 ja johti 2003 puhetta 23. yleiskokouksen tieteiden komissiossa. Markkanen on ollut Kansainvälisen liikkuvuuden ja yhteistyön keskuksen Cimon johtokunnan jäsen 1998–2006 ja Cimon neuvottelukunnan jäsen 2010-2014. Hän on toiminut Suomen Lontoon instituutin säätiön puheenjohtajana 2004–2014 ja Kesälukioseuran puheenjohtajana 1990–1997.
Markkanen on ollut muun muassa tähtitieteellisen yhdistyksen Ursan puheenjohtajana neljästi vuosina 1970–2011 sekä Tieteellisten seurain valtuuskunnan hallituksen jäsen 2012–2014. Lukio- ja opiskeluaikana hän osallistui Tapiolan nuorisoteatterin toimintaan ja kirjoitti näytelmiä.
Tapio Markkanen on julkaissut tutkimusartikkeleita tähtitieteestä ja tieteenhistoriasta ja osallistunut oppikirjoihin. Hän on kirjoittanut myös suurelle yleisölle, valmistanut televisio- ja monimediaohjelmia ja tehnyt näyttelysuunnitelmia. Hän on osallistunut 15 kirjan toimittamiseen.
Markkanen kuoli 28. elokuuta 2017 sairauden uuvuttamana.
Timo Rothovius

Timo Markus Rikhard Rothovius (s. 4. heinäkuuta 1962 Vaasa) on Vaasan yliopiston laskentatoimen ja rahoituksen professori. Hän toimii Osakesäästäjien Keskusliiton puheenjohtajana.
Valkeajärvi (Muurame, Isolahti)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 142 100 kuutiometriä eli 0,0001 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 6,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Sallaanojan valuma-alueeseen (14.287) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,9 metriä mpy.
Bentsalkoniumkloridi

Ominaisuudet ja käyttö

Bentsalkoniumkloridi liukenee hyvin veteen ja on stabiili pH-alueella 4–10 ja laajalla lämpötila-alueella. Se tehoaa niin grampositiivisiin kuin gramnegatiivisiinkin bakteereihin ja lisäksi sieniin ja hiivoihin. Itiöihin bentsalkoniumkloridi ei juuri vaikuta. Koska yhdiste on kationinen pinta-aktiivinen aine, anioniset pinta-aktiiviset aineet ja eräät muut anionit, kuten fosfaatti- ja sitraatti-ionit, haittaavat sen toimintaa. Tehokkaimmiksi desinfiointikyvyltään ovat osoittautuneet yhdisteet, joissa on alkyyliketjussa 12 tai 14 hiiliatomia.
Bentsalkoniumkloridia käytetään yleisimmin vesiliuoksina, joissa sen pitoisuus on 0,004–0,02 %. Sitä käytetään erityisesti pintojen desinfioimiseen. Yhdistettä käytetään myös säilöntäaineena silmätipoissa ja nenätipoissa sekä puiden suojaamiseen lahoamiselta. Kemianteollisuudessa bentsalkoniumkloridia käytetään faasinsiirtokatalyyttinä.
Bentsalkoniumkloridi ei ole nieltynä kovin myrkyllistä, mutta väkevät liuokset ovat syövyttäviä. Aine on yleensä hyvin siedetty, mutta voi aiheuttaa iho-oireita ja ihon herkistymistä. Silmätipoissa käytettynä bentsalkoniumkloridi voi pahentaa kuivasilmäisyyttä.
Uddevallan kunta

Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Uddevallan kaupungin vaakuna. Myös Ljungskilen maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Kritiikin Kannukset

Kritiikin Kannukset on Suomen arvostelijain liiton vuosittain jakama palkinto. Se myönnetään suomalaiselle luovalle tai esittävälle taiteilijalle tai ryhmälle ansiokkaasta suorituksesta jollakin taiteen alalla. Palkinto annetaan tunnustuksena parhaasta vuoden aikana tapahtuneesta taiteellisesta läpimurrosta tai siihen verrattavasta suorituksesta lähinnä nuorille taiteilijoille.
Palkinnon saajan määrää liiton nimeämä lautakunta, jossa tulee olla edustettuna eri taiteenalojen asiantuntemus ja jonka tulee pyrkiä valtakunnalliseen edustavuuteen.
Energiavarat maailmassa

IPCC

IPCC:n mukaan vuonna 2004 maapallon 2 °C lämpötilan nousu on kynnys, jonka takaa ei ole paluuta vaan riski karkaa käsistä. 2 °C nousu saavutetaan 400 mrd. tonnilla hiiltä. Vuonna 2004 kulutus oli 7 mrd. tonnia vuodessa. IPCC:n positiivisen arvion mukaan vuonna 2001 öljyvarat olivat 1000 mrd. tn ja löytyisi lisää 1000 mrd. tn vastaten 270 mrd. tn hiiltä (C), epäkonventionaalisen öljyn varat vastaisivat 440 mrd. tn C, maakaasuvarat 500 mrd. tn C ja kivihiilivarat 3500 mrd. tn C. Energiavarat ovat riittävät ajamaan maailma perikatoon hallitsemattoman ilmastonmuutoksen vuoksi.
Simo Klimscheffskij

Simo Klimscheffskij (22. joulukuuta 1933 Vilna – 31. joulukuuta 2002 Turku) oli arvostettu suomalainen pyöräilyjohtaja. Hän vaikutti myös Turun kaupunginvaltuustossa vuodesta 1973 kokoomuksen edustajana, myöhemmin myös kaupunginhallituksessa ja sen puheenjohtajana. Hänet adoptoitiin viisivuotiaana orpona Turkuun.
Hänen muistokseen Turun urheiluliiton pyöräilyjaosto on järjestänyt jo useina vuosina Simo Klimscheffskij'n muistoajon TS-kortteliajoja edeltävänä päivänä.
Lappi (Rauma)

Luonto

Lapin halki virtaa Lapinjoki. Suurin järvi on Lapinjoen vesistöön kuuluva Narvijärvi. Muita Lapin alueelle ulottuvia järviä ovat Eurajoen vesistöön kuuluvat Turajärvi ja Lavajärvi.

Nähtävyydet

Lapissa sijaitsee Sammallahdenmäen pronssikautinen röykkiöalue, joka otettiin 4. joulukuuta 1999 Suomen ensimmäisenä arkeologisena kohteena Unescon maailmanperintöluetteloon.
Lapissa on puukirkko, joka on valmistunut 1760. Kirkon läheisyydessä on viisi 1900-luvun alussa rakennettua kirkkotallia sekä kivinen lainamakasiini, jotka ovat nykyään Lapin Kotiseutumuseon käytössä.
Lappi on tunnettu myös kiuas- ja uuniteollisuudesta. Vuosittain elokuussa vietetään Löylypäivät-tapahtumaa.

Kylät

Alakieri (Alakeeri), Hauta, Kauklainen, Kaukola, Kivikylä, Kodiksami, Kulju, Kullanperä, Kuolimaa, Lapinkylä (Kirkonkylä), Murtamo, Mäentaka, Pappilankylä, Rohdainen, Ruona, Skinnarla (Kinnala), Sukkala, Ylikieri (Ylikeeri)
Nuijamaa

Historiaa

Kolmannen ristiretken yhteydessä vuonna 1293 perustetun Viipurin linnan rakentaminen merkitsi muutosta lähiseudun asukkaiden elämään. Ruotsin valtakunnan raja Novgorodia vastaan kulki Imatran tienoilta etelään aivan Nuijamaan itäpuolitse. Pähkinäsaaren rauhassa 30 vuotta myöhemmin raja siirtyi kauemmaksi itään neljän vuosisadan ajaksi. Isonvihan päättäneen Uudenkaupungin rauhan (1721) mukainen raja kulki jälleen Nuijamaan kautta, ja Turun rauhan (1743) myötä Nuijamaa siirtyi Venäjän valtakuntaan.
Myöhemmän Nuijamaan alueella oli 1540-luvun alussa seitsemän kylää, jotka luettiin hallinnollisesti Viipurin, mutta kirkollisesti Lappeen pitäjään. Nuijamaa muodostettiin Viipurin maaseurakunnan kappeliksi vuonna 1866, ja ensimmäinen kirkko valmistui vuonna 1887. Itsenäiseksi seurakunnaksi Nuijamaa päätettiin erottaa vuonna 1903, ja ensimmäinen oma kirkkoherra saatiin vuonna 1906, jolloin myös alkoi kunnallishallinto. Viipurin maalaiskunnasta lohkaistiin uuteen kuntaan 19 kylää, ja lisäksi Nuijamaa sai pieniä alueita Jääskestä, Joutsenosta ja Lappeesta.
Saimaan kanavan rakennustyöt Nuijamaan alueella alkoivat vuonna 1844, ja kanavan ensimmäinen osuus Saimaasta Nuijamaanjärveen valmistui vuonna 1852. Koko pituudeltaan kanava vihittiin käyttöön keisari Aleksanteri II:n kruunajaispäivänä 7. syyskuuta 1856. Parhaimmillaan kanavan rakennustöissä oli liki 6 000 miestä. Nuijamaalla sijaitsivat Lietjärven, Ison-Pällin, Pienen-Pällin, Räihän, Tuomojan ja Tuohimäen sulut. Kanavaa uusittiin vuosina 1895–1903 sekä vuodesta 1926 talvisodan syttymiseen saakka. Sotien jälkeen Saimaan kanava jäi Nuijamaanjärven alapuoliselta osuudeltaan Neuvostoliiton puolelle. Sopimus kanavan uudelleenrakentamisesta ja Neuvostoliiton puolelle jääneen osuuden vuokraamisesta tehtiin vuonna 1962 ja uusi kanava avattiin liikenteelle elokuussa 1968.
Elinkeinorakenteeltaan Nuijamaa oli miltei puhdas maatalouspitäjä; vuoden 1970 väestönlaskennan mukaan noin kaksi kolmasosaa kunnan ammatissa toimivasta väestöstä sai toimeentulonsa maa- ja metsätaloudesta. Kunnan alue ulottui enimmillään vain 6–7 kilometrin päähän valtakunnanrajasta, ja kirkonkylän sijainti aivan rajan pinnassa esti sitä kasvamasta.

Kylät vuoden 1939 mukaan

Antamoinen, Järvenpää, Kananoja, Kansola, Kattelus, Kasukkala, Kokkila, Kontu, Kotola, Kähärilä, Käräjärvi, Laapio, Laihala, Lautala, Lietjärvi, Marttila, Metsäkansola, Myrä, Nikunkylä, Pankkala, Pihkalanjärvi, Pohjola, Pälli, Rapattila, Ruokola, Räihä, Sorvali, Suurkorva, Temola ja Torikka.

Ruokakulttuuri

Nuijamaan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uunissa ruskistetuista luista ja ohraryyneistä keitetty serpa sekä puolarieska eli imelletty puolukka-ruispuuro.
Acirema

The Secret Treasure of Raguoc in the Acirema Dungeons (tuttavallisemmin Acirema) oli ensimmäisiä suomalaisia roolipelejä. Pelin luoja oli nimimerkki MikroBitti -lehteen kirjoittava nimimerkki Nordic eli Risto Hieta. Pelistä julkaistiin kaksi laitosta: Acirema ja Acirema II.
Pelin nimi on muodostettu sanasta "america" kirjoittamalla se lopusta alkuun. Samaten pelinjohtajan nimi, "Raguoc" on englannin kielen puumaa tarkoittava "cougar" lopusta alkuun kirjoitettuna. Kirjoittajan tuolloinen mieltymys amerikkalaisiin autoihin (Mercury Cougar) näkynee nimivalinnoissa.
Pelistä (Acirema II) on vuonna 2014 julkaistu netissä vapaasti ladattavissa oleva englanninkielinen versio.
Washakien piirikunta

Väestö

Vuoden 2010 väestönlaskennassa Washakien piirikunnassa asui 8 533 ihmistä. Heistä 91,4 % luokiteltiin valkoihoisiksi, 0,6 % aasialaistaustaisiksi, 1,1 % alkuperäisasukastaustaisiksi ja loput muunrotuisiksi tai sekoittuneiksi. Populaatiosta 13,6 prosentilla oli hispaano- tai latinotausta.
Sukujuuriltaan Washakien väestö on suurimmalta osin saksalais- (27,1%), englantilais- (13,1%), irlantilais- (9,9%) tai alkuperäiskansataustaista (6,2%). Piirikunnan väestöstä 14,1 prosenttia elää köyhyysrajan alapuolella.
Lauri Halonen (juoksija)

Lauri Arthur Halonen (24. maaliskuuta 1894 Vaasa – 27. toukokuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edusti Suomea vuoden 1924 kesäolympialaisissa Pariisissa, sijoittuen maratonilla neljänneksi ajalla 2.49.47. Seuratasolla Halonen edusti HKV:tä.
Högt över havet (albumi)

Muuta

Högt över havet nauhoitettiin Tukholmassa KMH Studioilla tammi–maaliskuussa 1987. Levyllä on Lasse Holmin sävellysten ohella muutama käännösiskelmä, kuten "Så länge hjärtat slår" ja Franco Battiaton sävellys "Prospettiva Nevski". Albumin päättää Mikael Wiehen säveltämä "Titanic", jossa minä-kertoja on toisen luokan matkustaja ja uppoamassa valtamerilaivan mukana. Kansivihko sisältää sävelteosten sanoitukset.
Högt över havet julkaistiin aikakaudelleen tyypillisesti analogisena vinyylilevynä ja C-kasettina sekä digitaalisena CD-levynä. Analogisilla julkaisuilla laulut on jaettu puoliksi: viisi ensimmäistä ovat A-puolella, viisi jälkimmäistä B-puolella.
Secchilevy

Secchilevy, joka voidaan kirjoittaa myös secchi-levy, tai erilaisesta toteutuksesta johtuen myös valkolevy, on hydrologiassa luonnonveden sameutta ilmaisema halpa ja helppokäyttöinen mittaväline. Se on nimetty Angelo Secchin (1818 – 1878), joka suoritti enimmäisenä hydrologisia tutkimuksia Välimeressä vuonna 1865  mukaan. Nykyään sillä pyritään nopealla tavalla määrittämään, kuinka syvällä vedessä plankton kykenee vielä yhteyttämään.

Rakenne

Levy voi olla minkä muotoinen hyvänsä, mutta se tulisi maalata valkoiseksi, jotta se heijastaisi pinnalta veteen tulevaa valoa takaisin mahdollisimman tehokkaasti. Levyn pintaan maalataan usein myös mustia kuvioita, mutta se ei ole välttämätöntä. Levyt ovat yleensä pyöreitä ja halkaisijaltaan 20–30 senttimetriä. Niiden keskikohtaan kiinnitetään nauru tai mittanauha, jolla levy riippuu vaakatasossa. Kun levy lasketaan veteen, voidaan kastuvan narun pituudesta tai mittanauhan avulla määrittää syvyys, missä levy on silloin.

Mittaaminen

Yleensä mittaus suoritetaan niin, että levy päästetään aurinkoisena päivänä veteen niin syvälle, että se katoaa näkyvistä. Sitten levyä nostetaan ylemmäksi, kunnes se alkaa taas näkyä. Laskemalla ja nostamalla löytyy syvyys, jossa levy juuri ja juuri erottuu pinnalta katsoen. Kyseistä syvyyttä kutsutaan näkösyvyydeksi ja sen avulla voi karkealla tavalla arvioida veden sameutta.
Bartosz Piasecki

Ura

Piasecki saavutti kalvan olympiahopeaa vuoden 2012 kesäolympialaisista Lontoosta. Hän hävisi finaalissa Venezuelan Rubén Limardolle. Piaseckin hopea oli Norjan olympiahistorian paras sijoitus kalpamiekkailussa sekä maan ensimmäinen miekkailun olympiamitali. Hänellä on myös pronssia vuoden 2015 Euroopan kisoista sekä nuorten EM-pronssimitali vuodelta 2009. 
Piasecki on syntynyt Puolassa, mutta hänen perheensä muutti Norjaan Bartoszin ollessa kaksivuotias. Hänen nykyisenä valmentajanaan toimii hänen isänsä, Puolan maajoukkueessakin miekkaillut Mariusz Piasecki. Lempinimellä Bart tunnettava Piasecki toimii opettajana miekkailun ohella.