Joensuun rautatieasema

Historia

Joensuun rautatieasema rakennettiin aikoinaan Viipurin ja Sortavalan kautta kulkeneen Karjalan radan pääteasemaksi. Sortavala–Joensuu-rata avattiin säännölliselle liikenteelle 1. marraskuuta 1894. Pielisjoen itäpuolinen osa, jossa asema sijaitsee, kuului vuoteen 1911 asti Kontiolahdelle. Uusrenessanssia edustava päärakennus rakennettiin vuosina 1892–1894, ja rakennustyössä käytettiin samoja piirustuksia kuin Oulun rautatieasemaa rakennettaessa. Se on Suomen rautateiden arvokkaimpia historiallisia ja rakennushistoriallisia suojelukohteita, sillä 18. toukokuuta 1894 valmistuneen Joensuu–Värtsilä-radan 18 asemasta se on toinen Suomen rajojen sisällä oleva säilynyt asema. Sitä on laajennettu 1911 eteläpäädyllä ja 1950-luvulla pikatavarasuojalla. Asema on peruskorjattu ainakin vuosina 1987 ja 2009-2010, ja rakennukselle on tehty julkisivuremontti kesällä 2016.
Asema-alue on 1800-luvun piirteiden mukainen, asemarakennukset on sijoiteltu raiteiden suuntaisesti ja niiden molemmille puolille. Osa rakennuksista tehtiin päärakennuksen jälkeen, rautatieläisten asuinpaikaksi rakennettu talo valmistui kymmenisen vuotta myöhemmin ja vanha veturitalli valmistui nykyiseen muotoonsa vasta vuonna 1925.
Joensuun ratapihan yli kulki vuosina 1907-1926 betoninen kävelysilta. Se kulki kutakuinkin nykyisen Kontionkadun kohdalta rautatieaseman puolelle ja lyhensi matkaa Niinivaaralta kaupunkiin. Silta purettiin vuonna 1926, koska uudet veturit eivät enää mahtuneet kulkemaan sen alta ja ratapihalle oli rakennettu lisää raiteita.
Vuosina 1910-1911 Karjalan rataa jatkettiin Lieksaan, ja sieltä valmistui 1920-luvulla ratayhteys Kontiomäkeen. Joensuusta tuli risteysasema, kun 1927 avattiin ratayhteys Outokumpuun Outokummun kaivoksen takia. Viinijärveltä rataa jatkettiin Pieksämäelle 1940. Pieksämäen radasta tuli Joensuun merkittävin ratasuunta, kun Karjalan rata katkesi alueluovutusten yhteydessä. Karjalan rata saatiin uudelleen käyttöön vasta vuosina 1967-1968. Joensuun asema oli yksi kahdesta Suomen puolelle jääneistä Karjalan radan asemista.
1960-luvulla avattiin vielä ratayhteys Ilomantsiin. Radan merkitys henkilöliikenteessä jäi kuitenkin vähäiseksi, kun henkilöliikenne loppui jo 1969.
Pielisjoen rannalle SOK:n varastolle vedettiin sotien jälkeen teollisuusraide, joka on purettu 1990-luvulla. Miss Universum Armi Kuusela ja miehensä Gil Hilario saapuivat Äitien Apu ry:n järjestämällä Messujuna-kiertueelle kyseiselle raiteelle 1955 Joensuun-vierailullaan. Penttilän sahalle vienyt raide on johdettu 1990-luvulla Joensuun syväsatamaan, jonne on yhä vilkasta tavaraliikennettä. Pieksämäen radasta erkaantuu useita Joensuun aseman alaisia teollisuusraiteita. Niiden käyttö on hiipunut VR:n liikennöintistrategian muututtua ja osa on sittemmin purettu.
Liikenteen lisäännyttyä asemaa vastapäätä oleva ns. vanha veturitalli kävi pieneksi ja siitä syystä päätettiin rakentaa uusi veturitalli asema-alueen itälaidalle. Sen valmistuttua 1964 paikkoja oli 21, ja vanha veturitalli otettiin tässä yhteydessä muuhun käyttöön laite- ja työtiloiksi. Asema-alueella on myös puinen vaunuhuoltohalli, jonka käyttö on loppunut 1990-luvulla, ja 1980-luvulle rataosaston käytössä ollut puinen varastorakennus. Näiden lisäksi on metallirakenteinen nk. pikahuoltohalli.
Asemarakennuksen vieressä olevassa asemaravintolassa toimi ravintola 1990-luvulle, jonka jälkeen rakennuksessa on toiminut mm. kahviloita ja tanssistudio. Tavaramakasiinissa toimi VR:n käytön jälkeen antiikkiliike kunnes rakennus paloi tuhopoltossa 2012. Antiikkiliike toimii nykyään aseman pihapiirissä olevassa entisessä asemapäällikön asunnossa. Tavaramakasiinin jäljelle jäänyt toimisto-osa vaurioitui pahasti tulipalossa, ja rakennuksen kohtalo on epäselvä.
Joensuun varikon toimintaa supistettiin rajusti 2011 ja osa veturitallin tiloista vuokrattiin muuhun käyttöön. Osassa tiloja on toiminut karting-ajoon erikoistunut yritys.
Joensuun rautatieaseman liikenteenohjaus hoidetaan paikallisesti. Asemalla on sekä rele- että kampiasetinlaite. Myös Ilomantsin radan liikenteenohjaus hoidetaan Joensuusta. Joensuun liikennepaikka on jaettu kolmeen osaan: Joensuu Sulkulahti, Joensuu Peltola ja Joensuu asema.
Joensuun aseman lipunmyynti suljettiin tammikuussa 2016, ja ratapihahenkilöstön toimipiste päätettiin samana vuonna lakkauttaa.  Lipunmyynnin aukioloaikoja oli supistettu jo aiemmin.

Matkustajapalvelut

Asemalla on odotustila, kaksi lippuautomaattia sekä WC-tilat. Junamatkustajille on suuri vartioimaton pysäköintialue. Lisäksi asemalta on saatavissa avustuspalveluita. Pysäköinti on maksullinen, ja toimii kolikoilla tai mobiilimaksamisella. Hinta on yhden euron tunnilta ja neljä euroa vuorokaudelta. Lisävuorokausi maksaa kaksi euroa.
Matkustajien vastaanottajille ja saattajille on aseman edustalla muutamia lyhytaikaisia pysäköintipaikkoja. Polkupyörätelineet ovat aseman edustalla.

Asemanseutu vuodesta 2018 eteenpäin

Teknisesti Joensuun ratapiha on vanhentunut, ja Joensuuhun on suunnitteilla muiden kaupunkien tapaan matkakeskus Rautatieasemarakennus säilyy, mutta muun muassa entinen asemaravintola puretaan uudisrakennsuten, liikennejärjestelyjen ja pysäköintitilojen takia. Aseman lisäksi vanha veturitalli ja ratapihan itäpuoliset rakennukset suojellaan.
Ratapihalle on suunniteltu tunnelia, jonka kautta matkustajat pääsevät laitureille.
Vuonna 2018 rakennettiin kiertoliittymät aseman risteykseen ja Itäranta-kadulta Niinivaaralle päin nousevaan Vanharaitin liittymään. Linja-autoasema purettiin, ja Matkahuolto siirtyi Siihtalaan ja Lylynkoskentielle. Vanha asemaravintola eli Laituri sai purkuluvan.
Seuraavaksi rakennetaan rautatieasemaa sivuava Asemankaari, jota bussiliikenne käyttää sekä pysäköintitalo asema-alueelle. Parkkitalo palvelee myös hotelli Kimmeliä. Sen jälkeen alkaa asuntorakentaminen asemanseudulle.

Siihtalan ja Käpykankaan seisakkeet

Siihtalaan, noin kilometrin päähän Joensuun asemasta, avattiin henkilöliikenteen seisake joulukuussa 1965. Seisake sijaitsi lähellä nykyistä rautatiesiltaa Siihtalan puolella. Käpykankaan seisake taas sijaitsi lähellä Pieksämäen ja Nurmeksen ratojen erkanemiskohtaa. Käpykankaan seisake (vuoteen 1965 asti nimellä Kurapuro) avattiin liikenteelle Siihtalaa aikaisemmin, 1930-luvun alussa. Ainakin Siihtalan seisakkeella oli puinen matkustajalaituri sekä nimikyltti, jotka on sittemmin purettu. Käpykankaalla oli ainakin nimikyltti. Seisakkeilla pysähtyi sekä Nurmeksen suuntaan että Pieksämäelle menneitä junia 26.5.1974 asti.