google/wiki40b huggingface dataset:
Alma Fohström

Alma Evelina Fohström-von Rode (2. tammikuuta 1856 Helsinki – 20. helmikuuta 1936 Helsinki) oli kansainvälisesti tunnettu suomalainen laulaja (koloratuurisopraano), joka esiintyi Euroopan oopperalavoilla sekä Etelä- ja Pohjois-Amerikassa ja Aasiassa.

Tausta

Fohström syntyi kauppias ja saippuatehtailija August Fridolf Fohströmin ja Henriette Sofia o.s. Stenqvistin perheeseen. Hän solmi avioliiton vuonna 1889 kenraali Wilhelm von Roden kanssa.
Fohströmin sisar oli laulaja Elin Fohström alias Elina Vandár (1866–1949), joka avioitui professori Hjalmar Tallqvistin kanssa, ja veli sellotaiteilija ja kapellimestari Ossian Fohström (1870–1952).
Atelier Apollo valmisti vuonna 1908 elokuvan "Alma Fohström-Rode suomalaisessa saaristossa luonnonihanalla Pentalan saarella". Elokuva on kadonnut.

Opinnot

Fohström opiskeli Henriette Nissen-Salomonin johdolla Pietarissa vuosina 1873–1877 ja Milanossa Francesco Lampertin oppilaana vuosina 1878–1879.
Hän piti ensikonserttinsa Helsingissä vuonna 1876 ja debytoi vuonna 1878 Suomalaisessa oopperassa Faustin Margareetan roolissa.

Ura

Fohströmin ura jatkui uudella opintomatkalla Italiaan vuosina 1880–1881. Matkansa aikana hän opiskeli F. Varesin johdolla laulua ja lauloi Reggio nell'Emilian teatterissa Giuseppe Verdin oopperan Rigoletton naispääroolin Gildan osan. Esityksessä oli läsnä itse maestro Verdi.
Italian esityksestä alkoi Alma Fohströmin hurjan nousun kokenut kansainvälinen ura, ja häntä pyydettiin esiintymään eri puolille maailmaa. Aluksi hän esiintyi Suomen lähialueilla Varsovassa, Riiassa, Venäjän kaikissa keskeisissä kaupungeissa ja pian myös Romaniassa, Itävallassa ja uudelleen Italiassa.
Vuosina 1883–1884 Fohström lauloi laajalla Etelä-Amerikan kiertueella eri maiden pääkaupungeissa. Tämän jälkeen hän oli kiinnitettynä Krollin oopperaan Berliiniiin ja vieraili Yhdysvaltojen tärkeimmissä kaupungeissa. Vuosina 1886–1887 hän lauloi Lontoon Covent Gardenissa ja Irlannissa.
Seuraavaksi olivat vuorossa Sveitsi, uudelleen Saksa sekä Riika. Hän suuntasi matkansa Amerikkaan jälleen vuosina 1888–1889, jolloin hän lauloi ensimmäisenä suomalaisena New Yorkin Metropolitan-oopperassa. Häntä verrattiin Jenny Lindiin ja Adelina Pattiin.
Seuraavan esityskauden aikana matka vei Venäjälle, Suomeen ja Puolaan, ja tämän kiertueen aikana hän avioitui kenraali Paul Gottlieb Wilhelm von Roden kanssa.
Vuosina 1890–1899 Fohström oli kiinnitettynä Moskovan keisarilliseen oopperaan tähtisolistina, ja sitä seurasi pitkä kiertua eri puolille Aasiaa. Palattuaan takaisin Suomeen Fohström piti jäähyväiskonserttinsa Helsingissä vuonna 1904. Tämän jälkeen hän toimi erityisesti laulupedagogina, ensin Pietarin keisarillisen konservatorion yksinlaulun professorina vuosina 1909–1918. Tämän jälkeen vuodet 1920–1928 hän toimi Berliinissä Sternin konservatorion professorina ja sitten kuolemaansa asti Helsingin kansankonservatorion opettajana. 
Alma Fohströmille myönnettiin valtion taiteilijaeläke vuonna 1926.
Kiurala

Kiurala on kylä Sastamalan kunnassa Pirkanmaalla. Se kuului ennen Karkun kuntaan. Kiurala sijaitsee Kuloveden ja Rautaveden rannalla vesistöjä erottavan niemekkeen kärjessä. Kiuralaan kuuluu myös useita saaria, joista suurin on Isosaari.
Kiuralasta on löytynyt kivikautinen asuinpaikka, esihistoriallinen hautaröykkiö ja rautakautinen kalmisto. Kiuralan alkuperäinen kylätontti sijaitsee Rautaveden Kylälahden rannalla. Varhaisin säilynyt kirjallinen maininta Kiuralasta on vuodelta 1540, jolloin kylässä oli kaksi tilaa. Isojaon aikaan Kiuralassa oli neljä tilaa, joista vain yksi sijaitsi alkuperäisellä kylätontilla. Kiuralassa toimi vuosina 1896–1899 Suomen ensimmäinen vaneritehdas.
Kiuralan ympäristöä hallitsevat kolme mäkeä: Haukkavuori, Vekonmäki ja Koliskangas. Kylän rakennuskanta on keskittynyt mäkien väliin ja Kuloveden ja Rautaveden rantaan. Kylän läpi kulkee Yhdystie 2495.
NetLimiter

NetLimiter on Windowsille suunniteltu kaistanrajoitusohjelma, jolla voi rajoittaa ohjelmien Internetin käyttöä (lataus ja lähetys), tai seurata sitä reaaliajassa. NetLimiterillä voi myös estää yksittäisiä ohjelmia käyttämättä nettiä ollenkaan, tai rajoittaa yksittäisten koneiden netin käyttöä IP -osoitteen perusteella. Se toimii Microsoft Windows 2000 -versiosta uudempaan.
NetLimiterin on kehittänyt Locktime Software ja se on sharewarea (28 päivää aikaa testata). NetLimiteristä on saatavilla kolme eri versiota: NetLimiter 2 Pro, NetLimiter 2 Lite ja NetLimiter 2 Monitor. Pro- ja Lite -versiot ovat maksullisia (Pro: $29.95 (22.80 €), Lite: $16.95(12.90 €)). "Monitor" on ilmainen, mutta siellä voi vain tarkkailla netin käyttöä. NetLimiter 3 beta on myös saatavilla NetLimiterin sivustoilla
Les Républicains

Historia

UMP:n nimenmuutoshanke lähti liikkeelle Nicolas Sarkozyn tultua valituksi puolueen johtoon marraskuussa 2014. Nimenmuutos sai hyväksynnän 29. toukokuuta 2015 pidetyssä jäsenäänestyksessä, missä sitä kannatti 83 prosenttia jäsenistöstä.
Sarkozy jätti puheenjohtajan tehtävät heinäkuussa 2016 hakeakseen Les Républicainsin ehdokkaaksi vuoden 2017 presidentinvaalissa. Lopulta puolue valitsi ehdokkaakseen François Fillonin, joka ei päässyt vaalien toiselle kierrokselle. Vaalitappion jälkeen Les Républicains valitsi uudeksi puheenjohtajaksi joulukuussa 2017 puolueen oikeistolaista siipeä edustavan Laurent Wauquiezin.
Wauquiez erosi Les Républicainsin johdosta kesäkuussa 2019 puolueen saatua heikon tuloksen europarlamenttivaaleissa 2019. Vaaleissa Les Républicainsin oli jäänyt vasta neljänneksi ja sai vain 8,5 prosenttia äänistä.
Kesäloma

Suomen koulujen kesäloma

Suomen peruskouluissa ja lukioissa kesäloma alkaa viikon 22 lauantaina eli vuodesta riippuen joko toukokuun lopussa tai kesäkuun alkupäivinä. Kesäloma on pisin loma koulujen lukuvuodessa. Viimeisenä päivänä ennen lomaa pidetään kouluvuoden päättäjäiset, jolloin oppilaille jaetaan mahdolliset todistukset. Kesäloma loppuu elokuun puolivälissä. Loppumispäivään vaikuttavat tulevan lukuvuoden muiden lomien pituudet. 
Kesäloma erottaa toisistaan eri lukuvuodet. Sen jälkeen koululaiset siirtyvät joka vuosi aina seuraavalle vuosiluokalle, paitsi jos heidät heikkojen oppimistulosten tai muiden syiden vuoksi jätetään luokalle.
Vuoteen 1970 saakka Suomen kansa- ja oppikouluissa kesälomaa olivat kesä-, heinä- ja elokuu kokonaisuudessaan. Kouluun palattiin syyskuun ensimmäisenä arkipäivänä. Syyslukukauden 1971 alusta Suomen kouluissa siirryttiin viisipäiväiseen työviikkoon eli lauantait tulivat eräin poikkeuksin vapaapäiviksi (aikaisemmin ne olivat olleet lyhyitä päiviä). Jotta koulupäivien lukumäärä vuodessa ei olisi vähentynyt kovin paljon, lyhennettiin samalla kuitenkin kesälomaa loppupäästä ja koulu alkoi jo elokuussa. Koulupäivien määrä vähentyi noin kahdestasadasta noin sataanyhdeksäänkymmeneen. 1990-luvulla päätösvalta koulujen lomista siirrettiin osittain kunnille, kuitenkin siten, että nykyisen asetuksen mukaan kaikissa kunnissa kevätlukukausi päättyy viikon 22 lauantaina.  Tämä merkitsi samalla, että useimpina vuosina koulua käydään vielä muutama päivä kesäkuun alussa. Vuonna 2019 viikon 22 lauantai on 1. kesäkuuta.
Juhannusjuusto

Juhannus- eli makiajuusto on keski- ja pohjoispohjalainen perinneruoka, jota kutsutaan myös punaiseksi heraksi ja juustokeitoksi. Nimensä mukaisesti juhannusjuusto kuuluu nimenomaan juhannukseen ja laajemminkin kesäaikaan. Työlään valmistustavan vuoksi se on jäänyt alueelliseksi herkuksi.
Punainen herassa kelluva makea juusto nautitaan kylmänä, tyypillisesti jälkiruokana. Maun mukaan ruokaan voidaan lisätä sokeria. Juhannusjuuston aineksina käytetään yleensä täysmaitoa ja juustonjuoksetetta. Juhannusjuusto on työlästä valmistaa, joten sitä tarjotaan lähinnä erilaisissa kesäisissä juhlissa.
Jalokivien jäljillä

Juoni

Kaukana läntisellä merellä sijaitsee Sampetran saari. Saari näyttää todelliselta paratiisilta. Sitä hallitsee pelottava näätäkeisari Ublaz, jota kutsutaan myös Kiilusilmäksi hänen hypnotisoivan katseensa takia. Hänellä on apunaan atrainrotat ja varaanit. Kaappari kapteeni Conva hyökkäsi Lutran pesueen kimppuun rannikolla Kiilusilmän käskystä. Merirosvot tappoivat pesueen ja varastivat heidän aarteensa Valtameren kyyneleet eli kuusi ruusunpunaista helmeä.
Lutran pesueesta jäi kuitenkin henkiin nuori saukkonaaras Grath Pitkänuoli, joka vannoi kostavansa kaappareille. Lumikot Harmaaviiksi ja Pystykuono varastivat helmet Convalta ja pakenivat. Harmaaviiksi tappoi Pystykuonon ja hoiperteli pahasti haavoittuneena Redwallin luostariin. Siellä hän ystävystyi orava Fermald Ikivanhan kanssa ja kuoltuaan antoi Valtameren kyyneleet hänelle. Keisari Ublaz lähetti helmiä Redwallin luostarista pelottavan varaanikenraalinsa Lask Frildurin ja hänen varaaneitaan sekä merirosvoja. Varaanit kaappasivat luostarin Isä Apotti Durralin sekä nuoren vesimyyrätytön Violan ja vaati helmiä lunnaiksi. Luostarin kronikoitsija Rollo, siilineito Villakko, oravatyttö Cracklyn ja hiiri Piknim seurasivat Fermald Ikivanhan runonmuotoiseksi kirjoittamia arvoituksia, jotka kertoivat helmien olinpaikan, vapauttaakseen apotin ja Violan.
Tuholaiset veivät vankinsa laivalleen Aaltomadolle. Redwallin soturi Martin lähti ajamaan takaa kaappareita mukanaan jänis Rantti, pöllö Untuvasiipi sekä saukkopäällikkö Kippari. Kippari ja Untuvasiipi loukkaantuvat väijytyksessä ja palaavat luostariin. Martin ja Rantti tapaavat P.O.S.S.U.:n (Päästäisten Oma Sammalkukkametsän SissiUnioni) päästäiset ja saukko Grathin. Kaapparit lähtevät kohti Sampetraa. Viola onnistuu pakenemaan laivasta.
Martin, Rantti, Grath ja päästäiset Polku ja Velko lähtevät ajamaan takaa merirosvoja. Matkalla he törmäävät jäävuoreen, tapaavat hylkeitä, jotka johdattavat heidät Valjumi Peräaallon hallitsemalle Melakehän saarelle. Sieltä he lähtevät mukanaan saukko Inbar Tarkkanuoli. Sampetralla on puhjennut kapina keisaria vastaan. Kapinaa johti aluksi Convan veli Barranca, mutta hänen kuoltuaan johtoon nousee kettu Rasconza. Apotin vapautusseurue saapuu Sampetran saarelle ja vapauttavat apotin.
Keisari kuolee Korallikäärmeen puremaan. Martin ystävineen upottaa kaappareiden laivat ja pakenee laivalla, joka nimetään Merikuninkaaksi. Seurueen palattua Sammalkukkametsän seudulle siili Villakko heittää Valtameren kyyneleet mereen. Villakosta tulee luostarin abbedissa.
Punaviirumesikko

Levinneisyys

Punaviirumesikkoa tavataan Uuden-Guinean saarella Papua-Uudessa-Guineassa. Lajia on kuvattu yleisestä runsaslukuiseksi sille suotuisissa elinympäristöissä. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Koulupsykologi

Koulupsykologi on koulunkäyntiin ja oppimiseen liittyvien asioiden parissa työskentelevä psykologi. Valtaosa koulupsykologeista työskentelee peruskoulussa erityisesti ala-asteikäisten kanssa, mutta viime aikoina on jonkin verran palveluja laajennettu lukioiden puolelle. 
Suomessa ei voi erikoistua koulupsykologiksi, kuten esimerkiksi Sveitsissä, vaan kaikilla laillistetuilla psykologeilla on mahdollisuus toimia koulupsykologeina. Koulupsykologeille on tarjolla erilaisia täydennyskoulutuksia. Koulupsykologit ovat terveydenhuollon alaisia työntekijöitä, joten heitä koskee samat säädökset kuin muitakin terveydenhuollon työntekijöitä.

Historia

Koulupsykologiset kysymykset ovat olleet keskeisiä psykologiatieteen alkuvaiheista saakka. Yhdysvalloissa perustettiin lasten oppimisvaikeuksiin keskittyvä klinikka jo vuonna 1896, ja Ranskassa Alfred Binet ja Theophile Simon aloittivat ensimmäisen älykkyystestin kehittämisen vuonna 1904 opetusviranomaisten pyynnöstä koulun tarpeita varten.
Suomessakin juuri kouluissa koettu avun tarve oli syynä kasvatus- ja perheneuvolatoiminnan käynnistämiseen 1920-luvulla. Suomen ensimmäinen varsinainen koulupsykologi Erkki Aho aloitti työnsä Lahdessa 1960-luvulla, ja esimerkiksi Helsingissä koulupsykologitoiminta alkoi jo 1970-luvun alkupuolella. Sen sijaan esimerkiksi Jyväskylässä, Oulussa ja Turussa koulupsykologitoiminnan eriyttäminen muista palveluista alkoi vasta 2000-luvun taitteessa. Monissa pienissä kunnissa kasvatus- ja perheneuvolan tai terveyskeskuksen psykologi on edelleen ainoa asiantuntijataho lasten ja nuorten psykososiaalisissa ja oppimiseen liittyvissä asioissa.

Työnkuva

Koulupsykologin vastaanottohuone voi olla koululla tai jossain muualla (esimerkiksi terveyskeskuksessa, virastotalossa). Koulupsykologin keskeisiin työtehtäviin kuuluu oppimisvaikeuksien ja -vahvuuksien arviointi, suositukset opetusmuodoista, tunne-elämän arvioinnit ja jatkohoitosuositusten tekeminen, työskentely oppilashuoltotiimeissä, opettajien ja avustajien konsultointi ja neuvonta sekä mahdollisesti esimerkiksi kriisityö kouluissa. Työtehtävien kirjo on siis varsin laaja ja mielenkiintoinen. Koulupsykologin tärkeimpiä yhteistyökumppaneita ovat oppilaiden perheet, opettajat, erityisopettajat, terveydenhoitajat, koulu- ja sivistystoimen johtajat, sosiaalitoimi, perheneuvola ja muut kunnan psykologit (esimerkiksi terveyskeskuspsykologi, lastenpsykiatriset poliklinikat).
Richardsonin luku

Richardsonin luku ilmakehän rajakerroksessa

Ilmakehän rajakerroksessa (ilmakehän alin <1000m) Richardsonin luvulla on kolme erityisen käyttökelpoista ilmenemismuotoa:

Richardsonin luvun merkitys

Richardsonin luku kertoo ilman stabiilisuudesta. Kun ilmakehä on stabiilisti kerrostunut,  ja nostetermi on negatiivinen, sillä stabiilisuus pyrkii tuhoamaan turbulenssia. Tällöin . Turbulenssia kuitenkin esiintyy kunnes nostetuho on neljänneksen mekaanisesta tuotosta, eli . 
Kun ilmakehä on epästabiilisti (eli labiilisti) kerrostunut,  ja nostetermi on positiivinen, sillä noste synnyttää turbulenssia. Tällöin  ja turbulenssia esiintyy aina.
Richardsonin luvulla voidaan kuvata myös turbulenssin anisotrooppisuutta, "turbulenssipyörteiden pyöreyttä". Neutraalissa tilanteessa pyörteet ovat joka suuntaan yhtä pyöreitä, stabiilissa tilanteessa pystysuunnassa litistyneitä ja labiilissa taas pystysuunnassa venyneitä.

Richardsonin luku ylempänä ilmakehässä

Meteorologiassa Richardsonin luvulla ennustetaan ilmakehän nousu- ja laskuvirtausten (konvektion) luonnetta. Luku lasketaan konvektion voimasta kertovasta CAPE:sta ja tuulen shearista (väännöstä), joka kuvaa tuulen suunnan ja nopeuden muutosta ylöspäin mentäessä.
Jos Ri on alle 10, ei tule ukkosia, välillä 11–49 supersolu-ukkosten mahdollisuus on keskinkertainen, 50 tai yli monisoluisia ukkosia. Kun Ri = 15–45, syntyy supersolu, kun Ri>45, syntyy monisolukuuro.
Uraanilasi

Uraanilasi on lasia, johon on valmistusvaiheessa seostettu alkuaine uraania, yleensä oksidin diuranaattimuodossa. Uraanin määrä vaihtelee hivenmääristä noin 2 prosenttiin lasiesineen painosta, tosin joskus 1900-luvun alussa on valmistettu lasiesineitä joissa uraania on jopa 25 prosenttia. Uraanilasin väri vaihtelee keltaisesta vihreään, riippuen käytettyjen uraanisuolojen määrästä ja hapetusluvusta. Uraanilasi fluoresoi ultraviolettivalossa.
Uraanilasista tehtiin 1800-luvulta aina 1950-luvulle saakka käyttötavaroita, kuten lasikulhoja, maljakoita, lasipikareita tai kakkualustoja. Uraanilasin käyttö loppui lähes kokonaan kylmän sodan aikana, kun uraanin siviilikäyttöä rajoitettiin voimakkaasti. Uraanilasi on lievästi radioaktiivista, ja tämän voi havaita tarpeeksi herkällä Geigermittarilla. Tekniikassa uraanilasia on käytetty erilaisten tyhjiöputkien lasi-metalli-rajapinnan materiaalina.
Uraania on käytetty lasin värjäykseen jonkin verran jo esiteollisena aikana, ennen uraanin tunnistamista alkuaineeksi. Vuodelta 79 jaa., peräisin olevan mosaikki, joka sisältää 1% uraanioksidia löytyi roomalaisesta villasta Napolista vuonna 1912. Myös uraanin löytäjä Martin Klaproth teki kokeita lasin värjäämisestä uraanilla.
Suomessa Riihimäen Lasi on valmistanut uraanilasia.
Karl Dönitz

Toiminta toisessa maailmansodassa

Dönitz liittyi sodan aikana kansallissosialistiseen puolueeseen ja palkittiin puolueen kultaisella ansiomerkillä. Hän sai suuramiraalin (Großadmiral; vastaa laivastoamiraalin sotilasarvoa) arvon ja toimi sukellusvenelaivaston ylimpänä päällikkönä (Befehlshaber der Unterseeboote) ja myöhemmin Kriegsmarinen ylipäällikkönä (Oberbefehlshaber der Kriegsmarine).
Dönitzin komennossa U-venelaivasto kamppaili Atlantin hallinnasta vuonna 1940 yrittäessään aiheuttaa ruokapulan Britanniassa tuhoamalla elintärkeitä kauppalaivoja. Sukellusveneet tuhosivat laivoja Dönitzin jo ensimmäisen maailmansodan aikana kehittämän ”susilaumataktiikan” mukaisesti.
Dönitz toimi vajaan kuukauden verran Saksan valtakunnanpresidenttinä Adolf Hitlerin kuoleman jälkeen. Hänen johtamansa niin sanottu Flensburgin hallitus hyväksyi lopulta Saksan ehdottoman antautumisen liittoutuneille 7. ja 8. toukokuuta 1945.

Loppuelämä ja kuolema

Vapauduttuaan Dönitz pyrki puhdistamaan mainettaan propagoimalla julkaisemissaan teoksissa kuvaa sankarillisesti taistelleesta Wehrmachtista ja itsestään sen vääryydellä tuomittuna marttyyrinä. Hän yritti mahdollisuuksiensa mukaan vastata myös hänelle osoitettuihin kirjeisiin ja nimikirjoituspyyntöihin. Dönitz kuoli jouluaattona 1980 Aumühlessä. Puolustusministeriön erityisestä määräyksestä ilman sotilaallisia kunnianosoituksia suoritettuihin hautajaisiin osallistuivat muun muassa entinen SS-kenraalimajuri Wilhelm Mohnke sekä eversti Hans-Ulrich Rudel.
Tapiolan jalkapallostadion

Tapiolan jalkapallostadion on Espoon Tapiolan urheilupuistoon suunnitteilla oleva jalkapallostadion, joka tulisi FC Hongan käyttöön.
Stadionin kaavaillaan vetävän 8 000 henkeä, ja yksi stadionin erikoisuuksista on suljettava katto, jonka ansiosta kentällä voidaan pelata myös talvisin. Stadionin kustannusarvio on 22 miljoonaa euroa, ja sen rakennustyöt on aikomus aloittaa vuoden 2011 aikana. Stadionin rakennuttaa Tapiolan jalkapallostadion Oy, jonka omarahoitusosuus on 8,6 miljoonaa euroa. Yhtiön suurin henkilöosakas on liikemies Toivo Sukari 20 prosentin osuudellaan. FC Hongan edustusjoukkuetoimintaa harjoittavan Pallohonka Oy:n pääosakkaat Jouko Harjunpää ja Jouko Pakarinen omistavat stadionyhtiöstä molemmat 10 prosenttia. 
Valtion tuki hankkeelle on epävarma, vaikka Suomen Olympiakomitea on ottanut sen huippu-urheilun valtakunnallisten rakennushankkeiden listalle.
Kalle Arvola (valtiopäiväedustaja)

Kalle Arvola (30. marraskuuta 1705 Kempele – 11. joulukuuta 1772 Liminka) oli suomalainen, Limingassa asunut varakas talonpoika ja valtiopäiväedustaja. 
Arvolan vanhemmat olivat Jaakko Kaarlenpoika Kuivala ja vaimonsa Valpuri. Arvola osallistui Oulun kihlakunnan edustajana Ruotsin säätyvaltiopäiville talonpoikaissäädyssä 1755–1756. Hän sekaantui valtiopäivillä käytyyn hattujen ja myssyjen puoluetaisteluun osallistuen kuninkaan valtaa kasvattamaan pyrkineen myssypuolueen neuvotteluihin ja vehkeilyihin vallassa ollutta hattupuoluetta vastaan. Salahanke paljastui ja Arvola joutui kuulusteluihin joissa hän paljasti tietoja hankkeesta joko puutteellisen kielitaidon, sairauden tai tietämättömyyden takia. Kuulustelujen seurauksena Arvolaa uhkasi jopa kuolemantuomio vallankumouksen suunnittelusta ja hänen ystävänsä salakuljettivat hänet Ruotsista Suomeen perimätiedon mukaan tynnyrin sisälle piilotettuna. Tästä hän sai kotipitäjässään liikanimen Tynnyri-Kalle.
Vuonna 1755 Arvola anoi, että tervanpoltto kiellettäisiin Limingassa, koska pitäjä kärsi puun puutteesta ja metsien tuhoutumisesta. Tämä kielto toteutui vuonna 1762.
Kalle Arvola oli naimisissa kaksi kertaa, ensin Marketta Erkintytär Arvolan kanssa ja sitten Sofia Jaakontytär Pietolan kanssa.
Unelmiesi tyttö

Juoni

Unelmiesi tyttö sijoittuu vuoteen 1938 ja kertoo espanjalaisesta elokuvaryhmästä, joka lähtee keskeltä Espanjan sisällissotaa Francisco Francon hallinnon lähettämänä Berliiniin, Adolf Hitlerin natsi-Saksaan, kuvaamaan UFA:n studioille fasististen hallitusten yhteistuotantoelokuvaa, Unelmiesi tyttö -nimistä elokuvamusikaalia. Kurinalaiset saksalaiset hämmentyvät latinalaisen elämäniloisen temperamentin takia ja erityisesti lumoava elokuvan tähtinäyttelijä Macarena Granada (Penélope Cruz) hallitsee ilmapiiriä. Pian natsi-Saksan kansanvalistus- ja propagandaministeri Joseph Goebbels (Johannes Silberschneider) rakastuu intohimoisesti Macarenaan ja tekee itsestään narrin vain päästäkseen olemaan hänen kanssaan. Natsit tuovat elokuvaan avustajiksi keskitysleirivankeja, joista yhteen Macarena ihastuu.

Tuotanto

Unelmiesi tyttö -elokuvan kuvaukset alkoivat 11. toukokuuta 1998 ja päättyivät 19. heinäkuuta 1998. Elokuva kuvattiin Prahassa, Tšekissä 4,2 miljoonan euron budjetilla, ja sen tuotantoyhtiöinä olivat Lolafilms, Fernando Trueba Producciones Cinematográficas ja Creativos Asociados de Radio y Televisión.

Julkaisu ja vastaanotto

Unelmiesi tyttö sai ensi-iltansa Espanjassa 13. marraskuuta 1998 ja oli Lolafilms Distribuciónin teatterilevittämä. Elokuva tuotti Espanjassa avausviikonloppunaan 875 951 euron lipputulot ja koko teatterikierroksensa aikana 9 474 031 euron lipputulot. Unelmiesi tyttö sai teatteriensi-iltansa Suomessa 5. marraskuuta 1999 ja oli Finnkinon levittämä. Elokuva oli Suomessa 168. katsotuin elokuva 741 hengen katsojamäärällään vuonna 1999. Vuoden 1999 aikana elokuva esitettiin myös arvostetuilla Berliinin ja Toronton elokuvajuhlilla.
Unelmiesi tyttö sai vuonna 2016 jatko-osan, Fernando Trueban ohjaaman La reina de Españan, jossa Penélope Cruz, Antonio Resines, Neus Asensi, Loles León, Jorge Sanz, Rosa María Sardá ja Santiago Segura uusivat roolinsa. Jatko-osa sijoittuu vuoden 1956 Madridiin eli 18 vuoden päähän Unelmiesi tyttö -elokuvan tapahtumista.
Fosforesenssi

Fosforesenssi (myos fosforenssi) on ilmiö, jossa fosforoiva aine absorboi sähkömagneettista säteilyä ja emittoi eli säteilee sitten viiveellä pienempienergistä säteilyä. Fosforoiva aine voidaan altistaa esimerkiksi näkyvälle valolle ja siirrettäessä pimeään se hehkuu valoa.
Fosforesenssi eroaa fluoresenssista siten, että atomit pysyvät pidempään virittyneinä. Toisin kuin fluoresenssissa, fosforoiva aine emittoi säteilyä jonkin aikaa vielä senkin jälkeen, kun atomin virittymisen aiheuttaja on poistettu.
Fosforesenssia ilmenee joillakin vesieliöillä ja sienillä.

Fysikaalinen ilmiö

Fosforesenssissä atomiin osuva fotoni virittää sen. Atomin elektroni siirtyy  korkeammalle viritystilalle. Viritystilan purkautuessa syntyy yksi tai useampi pienempienerginen fotoni. Loppuosa energiasta muuttuu lämmöksi. Emissiovaihe saattaa kestää jopa tunteja.

Fosforoivat aineet

Fosforoivia aineita käytetään muun muassa pimeässä loistavissa tarroissa sekä esimerkiksi hätäpoistumismerkinnöissä. Fosforisoivilla aineilla ja alkuaine fosforilla on hyvin vähän tekemistä keskenään, sillä vain hyvin harvat fosforisoivat aineet sisältävät fosforia ja jos sisältävät, fosfori on aineessa fosfaattina.
Esimerkiksi "itsevalaisevissa" kellotauluissa on voitu käyttää europiumilla seostettua strontiumaluminaattia, joka on itsevalaisevista aineista kirkkainta.