Venäjän asevoimat Syyrian sisällissodassa

Venäjän tuki Syyrialle

Venäjän ja Syyrian liittolaisuus on peräisin kylmän sodan ajoilta. Syyria alkoi ostaa aseita Neuvostoliitosta jo 1956. Neuvostoliitto perusti pienehkön Tartusin laivastotukikohdan vuonna 1971. Venäjä on antanut YK:ssa muutamia lausuntoja tai pidättynyt äänestämässä tavalla, joka tukee Syyrian hallitusta. Venäjä on antanut Syyrialle aseapua. Toisaalta Putin on joissain puheissaan myös ottanut etäisyyttä Assadiin.
Venäjä ilmoitti vuonna 2013, että Syyriassa on venäläisiä sotilasasiantuntijoita valvomassa asetoimituksia. Toisaalta Venäjä on myös ilmoittanut, ettei Assadin pysyminen vallassa ole Venäjälle periaatekysymys, vaan asia on Syyrian kansan päätettävissä.

Kapinallisten uhka

Kapinalliset olivat edenneet vuosina 2014-2015 ja Isis uhkasi
Aleppoa ja Damaskosta. Syyriaa käytännössä hallitsevien alaviittien ydinalue uhkasi joutua kapinallisten hyökkäyksen kohteeksi. Syyrian armeija oli miespulassa vuosien taistelujen jälkeen ja presidentti armahti kesällä sotilaskarkurit. Tarkkailijat uskoivat Venäjän pyrkivän varmistamaan, että Syyrian hallitukselle jäisi Välimeren rannalla oleva alaviittialue, jos maa hajoaisi osiin.

Operaation valmistelu

Elokuussa 2015 ilmaantui julkisuuteen tietoja mahdollisesta hävittäjälentäjien ja erikoisjoukkojen lähettämisestä Syyriaan. Erikoisjoukot auttaisivat venäläisten evakuointia Syyriasta. Elokuussa 2015 uskottiin Venäjän auttavan Syyriaa yhä enemmän sotilaallisesti. Venäläisten väitettiin paikoin taistelevan Syyriassa hallituksen puolella. Syyskuussa kävi ilmi, että Venäjä kunnosti ja rakensi muutamaa lento- ja laivastotukikohtaa Syyriaan.

Venäjän esittämät perustelut sotilaalliselle interventiolle

Putin ilmoitti haluavansa vahvistaa Syyrian hallintoa, ja vastustaa kaaosta.
Venäjä, Iran ja Syyria ryhtyivät sotilasyhteistyöhön.
Syyskuun loppuviikolla oli YK-tapaaminen, jossa Venäjän presidentti asetti Syyrian Ukrainan edelle politiikassa.
Putin julisti puheessaan muun muassa Isis:in vastaista sotaa ja sanoi Yhdysvaltojen luoneen kaaosta Irakiin ja Libyaan.

Venäjän ilmaiskut kapinallisia vastaan

Venäjä aloitti ilmaiskut 30. syyskuuta 2015 kapinallisia vastaan. Mutta maa sanoi, ettei lähetä maajoukkoja Syyriaan. Venäläiset ilmoittivat alussa sotivansa terroristeja ja erityisesti Isisiä vastaan. 
Maa käytti ilmahyökkäyksissään mm. Su-30SM-monitoimihävittäjiä ja Su-34-hävittäjäpommittajia, ja vanhempia 
Su-24M- ja Su24M2-hävittäjäpommittajia ja Su-25SM-rynnäkkökoneita. Enimmäkseen Su-24M-koneet pudottivat tavanomaisia, usein OFAB-250-270-pommeja. Uudemmat hävittäjät pudottivat tehtävästä riippuen mm. KAB-500S-täsmäpommeja, FAB-500M62-pommeja, BetAB-500-tunkeumapommeja  ja RBK-500 SPBE -kasettipommeja. Venäjä ampui myös risteilyohjuksia kapinallisten asemiin Kaspianmereltä käsin.

Iskuja eniten muihin kapinallisiin kuin Isisiin

Lokakuun iskuista 80 % kohdistui muihin kapinallisiin kuin Isisiin.
Ilmahyökkäykset kohdistuivat alussa muihin kapinallisiin kuin Isis:iin ja tuottivat kapinallisten mukaan siviiliuhreja
1. lokakuuta Venäjä ilmoitti virallisesti sotivansa myös muita 
terroristijärjestöjä kuin Isisiä vastaan. Ensimmäiset ilmaiskut olivatkin ei-Isisin alueilla. Ensimmäisen Venäjän ilmaiskuviikon aikana eniten ilma- ja ohjusiskuja oli Idlibin ja Homsin-Haman seudun kapinallisalueilla.
Kapinallisia tukevat maat vaativat Venäjän ilmaiskujen lopettamista. Vastauksena Venäjä iski 3. lokakuuta Isisin asemiin. Venäjän hävittäjät loukkasivat kaksi kertaa Turkin ilmatilaa, minkä takia Nato piti hätäkokouksen. Samoihin aikoihin Venäjän ilmaiskujen kannssa Yhdysvallat pommitti vahingossa Afganistanissa sijaitsevaa sairaalaa.
Isis eteni silti 9. lokakuuta.

Ilmaiskut tukivat hallituksen maahyökkäystä

Syyrian hallitus aloitti 1. lokakuuta 2015 suuren maaoperaation Haman ja Idlibin maakunnissa pyrkien valtaamaan takaisin alueita kapinallisilta. Venäjä tuki tätä ilmaiskuilla.
Venäjän tultua mukaan sotaan hallituksen joukot etenivät Idlibin maakunnassa ja Haman seuduilla. Kapinallisia vastaan käytettiin nyt myös rypälepommeja. Ilmaiskut auttoivat hallitusta valtaamaan Aleppoa ja Damaskosta yhdistävän M5-moottoritien ympäristöä, mutta myös Isistä etenemään.
Hallituksen suurhyökkäys eteni hitaasti lokakuussa.

Marraskuun ilmaiskut terroristeja vastaan

Venäjä kiihdytti ilmaiskujaan Syyriassa 
16. marraskuuta reaktiona siihen, että Isis räjäytti ilmassa venäläisen matkustajakoneen Siinailla. Venäjä myös ampui ristelyohjuksia.Venäjäkin pyrki iskemään Isisin valvomiin öljynjalostuskohteisiin. Maa pyysi Libanonia muuttamaan Beirutin-lentojen reittejä.

Ensimmäiset siviiliuhrit

Kapinallisalueilta alkoi heti iskujen jälkeen tulla raportteja, joiden mukaan siviilejä oli kuollut ilmaiskuissa, joukossa naisia ja lapsia. Venäjä kiisti siviiliuhrit.
Ihmisoikeusjärjestö LCC:n mukaan iskuissa viiteen kylään muun muassa Rastaniin kuoli 36 ihmistä, joukossa viisi lasta, eikä yksikään kylistä ollut Isisin hallussa. SOHR:in mukaan Venäjän Homsin seudulle paikkoihin Rastan, Talbisseh ja Zaafarani tekemissä iskuissa kuoli 27 siviiliä.
Kapinallisia lähellä olevan SOHR:in mukaan 3. lokakuuta 2015 mennessä oli iskuissa kuollut 39 ihmistä, joista 14 islamistitaistelijaa. Näistä 12 kuului Isis-järjestöön   .

Iskujen tuottamat uhrit

Venäjä teki kolmen ensimmäisen sotaviikon aikana yli 500 ilmaiskua. Ihmisoikeusjärjestö SOHR:in mukaan Venäjän ilmaiskut tappoivat noin kolmessa viikossa 20. lokakuuta mennessä noin 370 ihmistä, joista 250 kapinallistaistelijoita, joista 50 Isis:in taistelijoita . Venäjän ilmaiskujen 20. lokakuuta mennessä tappamien 127 siviilin joukossa oli SOHR:n mukaan 34 naista ja 36 lasta. SOHR ilmoitti, että 13 siviiliä kuoli ilmaiskussa Idlibin alueella Sarminissa sijaitsevaan kenttäsairaalaan. Sairaala oli syyrialais-amerikkalaisen järjestön.
Ihmisoikeusjärjestö HRW julkaisi joulukuussa raportin, jonka mukaan todennäköisesti Venäjän lentokoneet tappoivat kymmeniä ihmisiä Idlibin kaupungissa pommien osuttua mm markkinatorille. Venäjä myös käytti raportin tietojen mukaan rypälepommeja todistetusti ainakin 20 kertaa yhdeksässä paikassa. Ihmisoikeusjärjestö SOHR:in mukaan Venäjän ilmaiskut tappoivat 20. tammikuuta mennessä noin 3000, joista 1000 siviiliä ja yli 890 ISIS:in jäsentä.

Ulkomaiden reaktiot

Syyrian hallintoa vastustavat valtiot tuomitsivat ilmaiskut. Monet kapinallisia tukevat maat vaativat Venäjän ilmaiskujen lopettamista. Venäjän operaatio käytännössä esti Turkin ja Saudi-Arabian kaavaileman hallitusta koskevan lentokieltoalueen perustamisen Syyriaan. Venäjän operaatio syvensi entisestään idän ja lännen välistä vastakkaisasettelua.  Toisaalta Yhdysvallat ja Venäjä sopivat yhteentörmäysten välttämisestä.

Yhdysvaltain reaktio

Yhdysvaltain presidentti Barack Obama sanoi Venäjän ilmaiskujen vahvistavan Isisiä. 
Obaman mukaan yhdysvaltojen pyrkimys tukea kapinallisia kouluttamalla ja aseistamalla oli mennyt pieleen
Vaikka Venäjän tiedettiin valmistelevan Syyria-operaatiotaan, sen alku tuli amerikkalaisille yllätyksenä. Amerikkalaiset näyttivät tiedotusvälineiden silmissä heikoilta . 
Venäjä halusi näyttää, että se pystyy sotkemaan lännen toimia Syyriassa.

Iso-Britannian reaktio

Iso-Britannian puolustusminsiteri Fallonin 3.10.2015 antaman lausunnon mukaan vain 5 % pommeista osui Isis-kohteisiin. Lisäksi Fallon sanoi kapinallisten tappavan siviilejäkin.

Myönteisiä reaktioita

Mm. Egypti väitti Venäjän toimien estävän terrorismin leviämistä Syyriassa. Mutta toisaalta varoiteltiin, että Venäjän operaatiot lisäisivät kostona ulkomaista tukea ääriryhmille, jotka voimistuisivat.

Venäjän kanta iskuihin

Venäjän ulkoministeri Lavrov sanoi 1. lokakuuta 2015, ettei pidä Vapaan Syyrian armeijaa terroristijärjestönä, 
ja että sen pitäisi olla osa maan poliittista ratkaisua.
Lavrov sanoi myös muista Syyrian hallituksen vastustajista kuin Isis:istä "jos se näyttää terroristilta ja toimii kuin terroristi, se on terroristi" ja maallaan olevan saman päämäärän kuin Yhdysvaltain johtamalla koalitiolla. Lavrov piti epäreiluna sitä, että Venäjän toimia pidettiin tyrannin tukemisena. Mutta Lavrov myös sanoi puheessaan, ettei Gaddafin ja Husseinin kaataminenkaan muuttanut Libyaa ja Irakia paremmiksi paikoiksi, eikä tästä ole opittu. Lavrov myös kiisti väitteet, joiden mukaan Venäjä pyrki kiinnittämään huomioon Syyriaan Ukrainan kriisin sijasta. 
Venäjä kiisti maltillisen opposition armeijan FSA:n, niin kuin sillä oli sodan aikana ollut aiemminkin tapana.
Vapaan Syyrian armeijaa Lavrov väitti jonkinlaiseksi haamuksi, ja Putin kyseli missä FSA on ja kuka sitä johtaa. Venäjä myönsi ilmatilaloukkaukset, mutta piti niitä vahinkoina ja mm huonosta säästä johtuvina. Venäjän presidentti Putin ja ulkoministeriön tiedottaja Maria Zaharova kiistivät Venäjän ilmaiskujen tuottamat siviiliuhrit. Zaharovan mukaan Venäjä halusi säilyttää Syyrian valtiollisuuden, muttei varsinaisesti tukenut Assadia. Dimitri Medvedevin mukaan
Venäjä puolusti Syyriassa kansallisa intressejään, ei Assadia. Moskovalle oli hänen mielestä olennaista vain se, ettei Isis johda Syyriaa. Lavrov sanoi 24. lokakuuta 2015, että Venäjä on valmis tukemaan vapaan Syyrian armeijaa ilmaiskuin, ja tekemään Yhdysvaltain kanssa yhteistyötä Syyrian terroristiryhmien kukistamiseksi. Venäjä myös halusi neuvotella opposition kanssa.

Venäjän salainen sota Syyriassa

Venäläisen armeijan toimintaa seuraavan CIT-ryhmän mukaan Venäjä ei kerro julkisuuteen kaikkia sotilastoimiaan. Venäjän joukot liikkuvat Syyriassa pienissä, 20-30 hengen ryhmissä tukikohtansa ulkopuolella, vaikka Venäjän 
viranomaiset tämän kiistävätkin. Saksalaisen Der Spiegel-lehden mukaan Venäjä on lisännyt asteittain maataisteluihin kykenevien joukkojensa määrää Syyriassa.

Venäjä vetäytyi osittain Syyriasta

Venäjä veti 14. maaliskuuta 2016 noin 2/3 lentokoneistaan pois Syyriasta muutaman päivän sisään. Maan asevoimat jatkoivat operaatiotaan suppeampana "terrorismin vastaisena operaationa" ja jätti tukikohdat miehitetyiksi mahdollista paluuta varten. Vetäytyminen oli maailmalle yllätys, vaikka Venäjä olikin etukäteen julistanut operaationsa kestävän vain muutamia kuukausia.
Venäjä ilmoitti saavuttaneensa tavoitteensa Syyriassa. Venäjän vetäytymisen syynä pidettiin myös mm operaation kalleutta ja tappioiden mahdollista lisääntymistä ajan mukana. Venäjä halusi vähentää jännitteitä Yhdysvaltain ja Turkin kanssa ja luoda pohjaa rauhalle Syyriassa. Lentokoneiden olisi vaikeampi toimia Syyriassa kuumana kesänä.
Putin sanoi, että Venäjä voi halutessaan palautata joukkojaan nopeasti Syyriaan.
Venäjä siirsi hävittäjien tilalle taisteluhelikoptereita.
Isisin mukaan sen sotilaat tappoivat venäläissotilaita 20. maaliskuuta, ja Yhdysvaltain mukaan Venäjän armeija käytti tykistöä Syyriassa.

Venäjä pommitti Aleppoa

Syyrian armeija pyrki vuoden 2016 loppupuolella valtaamaan Aleppon kapinallisalueet.
Venäjän ilmavoimat auttoivat Syyriaa elo-lokakuun suurhyökkäyksissä Aleppossa ja lähialueilla.
Myös Venäjän sotilaskoneet pommittivat Aleppon aluetta. Ilmeiesti Venäjän ilmasiku osui avustussaattueeseen. Länsi syytti Venäjää ankarasti siitä, että maan ilmavoimat pommittivat siviilialueella Syyrian armeijan saartamssa Aleppossa. Erityisesti lännen sotilasasiantuntijat mainitsivat bunkkerinmurtajapommit. Venäjän lupausta siviilihurien vähentämisestä ja/tai välttämisestä pidettiin yleisesti lännessä proopagandana. Venäjä siirsi pitkän matkan S-300 ilmatorjuntarärjestelmän Syyriaan mahdollisten Yhdysvaltain ilmaiskujen varalta.

Venäjän federaation asevoimien joukkoja Syyriassa tai Välimerellä

Aluksi operaatioon kiinnitettiin 48 ilma-alusta.