Fredrik af Chapman

Lapsuus ja nuoruus

Af Chapmanin isä oli englantilainen laivastoupseeri Thomas Chapman (s. 1679 Yorkshiressä), joka muutti Ruotsiin 1715. 15-vuotiaana Fredrik af Chapman lähti Tukholmaan oppiakseen laivanrakennusta. Ollessaan vuonna 1741 vierailemassa englantilaisella telakalla hänet pidätettiin vakoilusta epäiltynä. Vapautumisensa jälkeen af Chapmanille tarjottiin työtä Englannin laivaston palveluksessa, mistä tämä kuitenkin kieltäytyi. Hän kuitenkin jäi työskentelemään kahden vuoden ajaksi Lontooseen telakalle laivapuusepäksi.

Ura laivojen parissa

Vuonna 1744 af Chapman palasi Göteborgiin jossa perusti telakan ystävänsä kanssa. Hän palasi myöhemmin ulkomaille jossa opiskeli vuosina 1752–1756. Hän palasi Ruotsiin vuonna 1757 ja hänet nimitettiin laivaston rakennusmestariksi. Venäjän keisarikunnan laivaston voima oli kasvanut Itämerellä ja varsinkin Suomenlahdella, kun venäläiset olivat ottaneet käyttöönsä matalalla kulkevia kaleerialuksia. Ruotsin laivaston rungon muodostivat kuitenkin syvällä uivat raskaat linjalaivat, jotka eivät voineet toimia kunnolla saaristossa. Af Chapman loi kokonaan uuden laivastostrategian, jossa avomerilaivaston rinnalle kehitettiin maajoukkojen kanssa yhdessä toimiva saaristolaivasto, jota kutsuttiin myös maavoimien laivastoksi. Augustin Ehrensvärd halusi hänen suunnittelevan matalakulkuisia aluksia Ruotsin laivastolle käytettäväksi Suomen saaristossa. Hän muutti Suomenlinnaan vuonna 1760. Siellä hän osallistui Suomenlinnan kehittämiseen ja suunniteli uusia kokonaan uusia laivatyyppejä jotka oli suunniteltu toimimaan Ruotsin ja Suomen rannikoiden saaristossa.
Af Chapman suunnitteli Augustin Ehrensvärdin rakennuttaman saaristolaivastoon laivatyypit oleskellessaan Suomessa 1760–1764. Saaristolaivaston saaristofregattien neljä tyyppiä saivat nimet Suomen maakuntien mukaan: Uusimaa (Udema), Hämeenmaa (Hemmema), Turunmaa (Turuma) ja Pohjanmaa (Pojama).
Af Chapman aateloitiin vuonna 1772 af Chapmaniksi. Myöhemmin 1780-luvulla hän rakensi myös Ruotsin merilaivaston toimiessaan Karlskronan sotasataman johtajana vuosina 1781–1793. 
Hän järjesti uudestaan laivojen suunnittelun ja laivanrakennusprosessin jonka jälkeen telakka pystyi komen vuoden aikana rakentamaan yhteensä 20 uutta laivaa. Niistä 10 oli linjalaivoja ja 10 fregatteja.
Ruotsinsalmen II meritaistelun jälkeen 1791 af Chapman ylennettiin vara-amiraaliksi.
Hänen oivalluksiaan oli myös männyn käyttäminen laivojen rakennusmateriaalina tammen sijaan. Vaikka laivoista tuli näin lyhytikäisempiä, niitä oli edullisempi valmistaa eikä pohjoisessa ollut puutetta raaka-aineesta.
Af Chapman julkaisi useita laivanrakennukseen liittyviä kirjoja, joista kuuluisin on vuonna 1768 painettu Architectura Navalis Mercatoria. Sitä pidetään uraa uurtavana klassikkona laivojenrakentamisesta. Hän oli koonnut siihen esimerkkejä laivoista ja veneistä sota-aluksiin sekä pieniin kalastusaluksiin. Osa aluksista oli af Chapmanin itsensä suunnittelemia, mutta myös muiden suunnittelemia oli. Kirja on kuuluisa alusten kuparipiirroksia joita on yhteensä kuusikymmentäkaksi kappaletta. Kirja sisältää myös suuret määrät laskentataulukoita ja kaavoja laivojen suunnitteluun. Kirjasta on 1900-luvulla julkaistu useita uusintapainoksia.
Af Chapman kuoli 86-vuotiaana vuonna 1808.