Mölnlycke Health Care

Gustav Ferdinand Hennig

Mölnlycke Väfveri AB:n perusti 1849 saksalainen Gustav Ferdinand Hennig (1786–1853). Hänen laivansa haaksirikkoutui Bohuslänin rannikolle, ja 26-vuotias Hennig asettui asumaan Göteborgiin. Muuan tukkukauppias Melin mahdollisti hänen opintonsa Saksassa ja Englannissa, ja palattuaan takaisin Hennig perusti oman tukkukaupan ja meni naimisiin Melinin tyttären kanssa. Hennig kiinnostui tekstiilialasta ja perusti puuvillakehräämön ja -värjäämön Mölndalin kosken ääreen 1823. Vuosikymmentä myöhemmin hän perusti kehräämön myös Rosendahlsiin. Vuonna 1847 eläkeikää lähestyvä Hennig myi tehtaansa, muttei sietänyt toimettomuutta vaan perusti uuden puuvillatehtaan ostamalleen Rådan säteritilalle Härrydan kuntaan. Hennig kuoli pian, mutta hänen vävynsä Bruno Wendel jatkoi kehräämön toimintaa.

Bruno Wendel

Pian Gustav Ferdinand Hennigin kuoleman jälkeen puuvillatehdas koko kehräämö ja suuri osa kutomosta tuhoutui tulipalossa. Suku myi omaisuutensa huutokaupassa, ja puuvillatehtaan huutivat itselleen Bruno Wendel ja tukkukauppias Carl Johan Dymling. Kutomo rakennettiin uudelleen 1855, mutta kehräämöä ei. Uusikin tehdas paloi pian, vuonna 1861, mutta rakennettiin heti uudelleen ja laajennettiin pian.
1900-luvulle tultaessa yritystä johti Bruno Wendelin poika Arthur, mutta se ajautui konkurssiin 1906. Tehtaan osti Claes Johansson & Co -niminen kutomo, ja vuonna 1930 yritykset fuusioitiin ja nimeksi tuli pian Mölnlycke Väfveri AB. 1930-luvun mittaan tuotantoa rationalisoitiin niin, että samaa tuotetta ei tehty monessa eri paikassa ja kyettiin näin tekemään pitkiä sarjoja tehokkaammin. Mölnlycke ryhtyi yhtenä ensimmäisistä kokeilemaan puuvillan ohella selluloosa- ja keinokuituja. Yritys tuli tunnetuksi vahakankaistaan, šintsistään, urheiluvaatekankaistaan ja sairaalamuoveistaan. Yritys ryhtyi tuottamaan myös ompelulankoja, kertakäyttöisiä terveyssiteitä ja vauvanvaippoja sekä pehmopaperia. 1950-luvulta alkaen tekstiilipuolta alettiin myydä pois tai lopettaa, viimeisinä Mölnlycke Sytråd AB 1987 ja paitatehdas AB Melka 1994. 
Mölnlyckestä tuli pörssiyritys 1960, ja vuonna 1975 sen osti pehmopaperivalmistaja SCA, jolla oli hygieniatuotteiden valmistusta myös Saksassa. Pääkonttori muutti Müncheniin ja johtoon astui itävaltalainen Alfred Heinzel. Hän alkoi laajentaa yritystä voimakkaasti Euroopan ulkopuolelle.
Vuonna 2003 yhtiön vaippa- ja terveyssidetuotanto ja toisaalta pehmopaperituotanto jaettiin omiksi yhtiöikseen. Kolmas Mölnlycken ydinbisnes, haavanhoitotuotteet, yhtiöitettiin ja fuusioitiin suomalaisen Tamron tytäryhtiön Kolmi-Setin kanssa 1998. Näin muodostui Mölnlycke Health Care AB, itsenäinen yritys, jonka pääomistajaksi (96 %) tuli sijoitusyhtiö Investor.
Mölnlycke Health Carella oli tehdas Mikkelin ohella myös Ilomantsissa 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopulle asti.

Mikkelin tehdas

Mölnlycke Health Care Oy on ainoa yhä toiminnassa oleva kolmesta Mölnlycken vuonna 1970 Mikkeliin perustamasta tuotantolaitoksesta. Puuvillakehräämö lopetettiin vuoden 1988 alusta ja Melka-paitojen valmistus vähän myöhemmin. Parhaimmillaan Mölnlycke työllisti Mikkelissä jopa 800 henkeä.
2010-luvun keskivaiheilla Mölnlycke Health Care Oy tarjosi noin 300 työpaikkaa ja oli ennen vuoden 2013 kuntaliitosta Mikkelin suurin teollinen työnantaja. Tehdas valmistaa noin 80 prosenttia Mölnlycken koko haavanhoitotuotannosta, ja tuotannosta 97 prosenttia menee vientiin, lähinnä Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan.
Maaliskuussa 2017 Mölnlycke Health Care ilmoitti investoivansa 60 miljoonaa euroa Mikkelin tehtaan kehittämiseksi. Vuoden 2018 kuluessa tehtaan henkilöstömäärä kasvoi sadalla.