google/wiki40b huggingface dataset:
Kuppaus

Kuppaus on vanha kansanparannuskeino. Kuppaus perustuu klassiseen humoraaliopin mukaiseen käsitykseen neljästä ihmisessä olevasta perusnesteestä: verestä, limasta, mustasta ja keltaisesta sapesta. Nämä nesteet saattavat joutua epätasapainoon, jolloin kehossa ilmenee sairauksia ja vaivoja. Kuppauksessa hoidettavasta poistetaan laskimoverta käyttämällä välineenä kuppaussarvia tai imukuppeja, jotka imeytetään ihoon vetämään verta alipaineen avulla. Kuppauksen suorittajaa kutsutaan kuppaajaksi tai kuppariksi.
Sekä kuppausta että kahta muuta vanhaa hoitokeinoa, suoneniskentää ja verijuotikkaita, on perinteisesti käytetty "pahan" ja "sairaan" veren poistamiseen elimistöstä. Kuppaus saattaa myös suoraan helpottaa sairauden aiheuttamaa kipua vähentämällä kudoksen sisäistä painetta. Kuppauksen historiallisena esiasteena voidaan pitää imemistä. Jos iho vaurioituu tai haavoittuu, vauriokohdassa olevaa likaa tai myrkkyä voidaan pyrkiä poistamaan imemällä ja nuolemalla. Ihmisten ohella myös muilla eläimillä on tapana nuolla ja imeä haavojaan.
Kuppausta tai sitä läheisesti muistuttavia hoitokeinoja on ollut käytössä varsin monilla kansoilla. Muun muassa antiikin Kreikassa ja Roomassa kuppausta käytettiin korjaamaan elimistön häiriintynyttä nestetasapainoa. Islamilaisessa kulttuurissa kuppausta puolestaan käytettiin lähinnä muuttamaan veren ja liman virtaamissuuntaa, jolloin sitä ei tehty suoraan kehon sairaalla alueella.

Suomalainen kuppausperinne

Suomessa kuppausta on harjoitettu ilmeisesti 1400-luvulta lähtien. Jopa Mikael Agricola kehotti 1500-luvulla rukouskirjansa kalenterissa talonpoikia kuppauttamaan itsensä ennen toukotöitä. Kuppaus on toimitettu Suomessa perinteisesti saunassa. Kuppauskupuina on ennen vanhaan käytetty venttiilimekanismilla varustettuja lehmänsarvia, joihin alipaine on saatu aikaan imemällä niistä ilmaa pois. Kuppaus on yhä Suomessa käytössä ns. vaihtoehtolääkinnällisenä hoitokeinona.
Suomalaisessa kuppauksessa käytetään nykyisin joko lasisia imukuppeja tai muovisia sarvia, joiden päässä on kuminen imupallo. Kuppaus aloitetaan tavallisesti hieronnalla. Itse kuppaus tehdään yhdessä tai useammassa vaiheessa. Ensin laskimoveri aktivoidaan asettamalla imukupit suonten määrittämiin kuppauspisteisiin. Märkäkuppauksessa imuvaiheiden välissä kupattavan kehoon tehdään haavoja joko haavaleikkurilla tai kuppauskirveellä, ja sen jälkeen imukupit imetään jälleen ihoon kiinni. Kuppausta voidaan jatkaa kunnes veren tulo tyrehtyy tai veri muuttuu maitomaiseksi. Lopuksi imukupit poistetaan ja ulos vuotanut veri pestään pois. Kuivakuppauksessa tehdään vain ensimmäinen imuvaihe ilman haavojen iskentää.
Märkäkuppauksessa verta poistuu tavallisesti 300–600 ml, eli suunnilleen saman verran kuin verenluovutuksessa.
Sivar Ahlrud

Sivar Ahlrud on yhteiskäytössä oleva taiteilijanimi kirjailijoille Ivar Ahlstedt ja Sid Roland Rommerud. Sivar Ahlrud on yhdistelmä kummankin etu- ja sukunimistä. Sivar Ahlrudina he kirjoittivat nuorisokirjoja, kuten Etsiväkaksoset-sarjaa (Tvillingdetektiverna) vuosina 1944–1974, sekä muutamia muita teoksia. Etsiväkaksoset-sarjaa ilmestyi ruotsiksi 38 osaa. Samaa taiteilijanimeä käyttivät 1980-luvulla myös Börje Isakson, George Johansson ja Dag E. Hogsten jatkaessaan Etsiväkaksosten kirjoittamista muutaman kirjan verran. 
Joissakin Etsiväkaksoset-kirjoissa Sivar Ahlrud esiintyy omana fiktiivisenä itsenään, joka kuten Arthur Conan Doylen Dr. Watson, kirjasi muistiin tapahtumia, tai nuorisokirjojen parista vastaavana esimerkkinä Alfred Hitchcockin esiintyminen Kolme etsivää -sarjassa.
Etsiväkaksoset Klas ja Göran sekä heidän serkkunsa Hubert "Hubbe" seikkailevat tässä kirjasarjassa. Klas ja Göran ovat innokkaita etsiviä, jotka selviytyvät miltei kaikesta. Yleensä he liikkuvat Vindselessä ja Tukholmassa. He ovat samannäköisiä ja käyttävät sitä hyödyksi vaikkapa kujeillessaan. Heidän Hubbe-serkkunsa asuu Tukholmassa ja on vasten tahtoaan mukana etsiväkaksosten puuhissa. Hubbe on erittäin sivistynyt ja älykäs. Toisinaan kaksoset kunnioittavat Hubbea (esimerkiksi kirjassa Jalkapalloarvoitus). Kirjassa esiintyy myös Vindselen sanomain toimittaja, joka joskus auttaa kaksosia ja Hubbea.
Rosvo-Rudolf

Rosvo-Rudolf oli tšekkoslovakialainen piirrossarja, jota esitettiin Suomessa ensimmäisen kerran vuosina 1974–1975 ja uusintoina vuosina 1982, 1987–1988 sekä 1998.
Suomen tv:ssä Jukka Virtanen esitti Rosvo-Rudolfia ja toimi myös kertojana.
Sarjan alkuperäinen nimi on O loupežníku Rumcajsovi.
Yliminä

Yliminä eli superego (saks. Über-Ich) on psykoanalyyttisen teorian mukaan yksi ihmisen psyyken kolmesta kerroksesta.
Metapsykologiassaan Sigmund Freud jakoi psyyken kolmeen osaan tai asteeseen: minä (latinaksi ego), viettipohja (id) ja yliminä.
Psykoanalyysin mukaan persoonallisuuden kolmas rakenne yliminä muotoutuu lapsen oppiessa kasvattajiltaan, millainen toiminta on hyväksyttävää. Lapsi siis sisäistää lähiympäristön normit, ja se vastaa osin omaatuntoa. Yliminän muodostumiseen ja lujittumiseen vaikuttavat lapsen myöhemmätkin kokemukset, vaikkapa kouluajan samastumiset auktoriteetteihin.
Yliminää voidaan luonnehtia oidipuskompleksin perilliseksi. Kun lapsi havaitsi, että isä on esteenä oidipaalisten toiveiden täyttymiselle, minä muodosti saman esteen itseensä ja jäljittelemällä pääsi osalliseksi isän voimasta. Yliminä ei kuitenkaan ole vain varhaisimpien eroottisten kohteenvalintojen jäänne, vaan sen perustana on myös reaktionmuodostusta: paitsi että lapsen pitää olla sellainen kuin isä, hän ei toisaalta saa tehdä kaikkea, mitä isä tekee. Minän heikkous yliminän vaatimusten ja syytösten edessä johtuukin juuri siitä, että yliminän muodostuessa minä oli vielä heikko ja riippuvainen, ja tämä suhde on jäänyt vallitsevaksi. Yliminä on etäämpänä tietoisuudesta kuin minä, ja se yltää syvälle viettipohjaan. Yliminä on lapsen kuvitelmien ja viettipyrkimysten värittämä, ei vanhempien realistinen jäljennös. Yliminä on paitsi rankaiseva myös suojeleva: se ennakoi ympäristön reaktioita lapsen toimintaan.
Yliminä sisältää yksilön ja yhteisön arvomaailman — tai sen, mitä yksilö luulee tuon arvomaailman olevan. Yliminän arvot periytyvät menneisyydestä ja ne voivat siksi olla ristiriidassa yksilön nykyisten arvojen kanssa. Yliminän tehtäviin kuuluvat paitsi itsetarkkailu myös minäihanteen ylläpito ja moraaliarvojen vakiinnuttaminen sekä omantunnon tehtävät. Velvollisuudentunto kuuluu yliminään, eikä siihen liity moraalista harkintaa: sama yliminä vaatii sodan ja rauhan velvollisuuksia noudatettavan.
Uusimmissa psykoanalyysin suuntauksissa on pyritty luopumaan rakennemallista ja korostamaan psyykkisen kehityksen prosessiluonteisuutta ja vuorovaikutusta.
Vrakuňa

Vrakuňa (saks. Fragendorf, unk. Vereknye) on Slovakian pääkaupungin Bratislavan osa-alue, jossa eli vuonna 2005 noin 19 000 asukasta. Se sijaitsee kaupungin itäosassa ja kuuluu Bratislava II -piiriin. Tonavan sivujoki jakaa Vrakuňan kahtia. Se kasvoi pienestä maalaiskylästä Tšekkoslovakian aikana suureksi betonilähiöksi, jonka monet rakennukset ovat nykyisin huonokuntoisia ja asukkaat vähävaraisia.
Melorian taistelu (1284)

Taistelun konteksti

Kaksi italialaista tasavaltaa taistelivat herruudesta Korsikan ja Sardinian saarilla. Nämä ajautuivat avoimeen kiistaan vuonna 1282 tavoitteenaan kummallakin saada valvontaansa Tyrrhenanmeren meritiet. Melorian meritaistelu on eräänlainen päätepiste tälle taistelulle vaikutusvallasta.
Vuosina 1282, 1283 ja 1284 käydyistä taisteluista yksikään ei sujunut Pisan kannalta myönteisesti. Toisaalta heillä olivat tukenaan katalaanit ja Venetsian kaupunkivaltio, jonka edut olivat ristiriitaisia Genovan kaupungin kanssa. Kaikesta henkisestä tuesta huolimatta Pisa ei saanut kummaltakaan osapuolelta mitään aineellista tai miehistöllistä apua.
Genovalaiset, joiden laivasto oli vastustajan vastaavaa voimakkaampi ja tehokkaampi, lähettivät koko sotalaivastonsa vihollista vastaan. Kun genovalaiset ilmaantuivat Melorian saaren edustalle, niin pisalaiset olivat ryhmittäneet laivastonsa Arno-joen suulle, jossa on Porto Pisano, eli kaupungin satamakaupunki. Myös Pisan laivasto edusti koko kaupungin voimaa ja tasavallan mahtavuutta. Taisteluun osallistuivat pisalaisista kaikkien keskeisten mahtiperheiden edustajat ja myös suuri osa tasavallan korkeista virkamiehistä.

Taistelun seuraukset

Pisan tasavalta, joka oli joutunut jo kaksi vuotta aiemmin poistumaan aragonialaisten tulon seurauksena Sisiliasta ja menettänyt kaiken vaikutusvaltansa Sardinian asioihin, menetti myös Korsikan genovalaisille.
Kun Pisa joutui kokemaan samanaikaiset hyökkäykset sekä firenzeläisten että luccalaisten taholta, niin tasavalta ei koskaan enää toipunut tästä tappiokierteestään. Kaksi vuotta taistelun jälkeen genovalaiset valtasivat Porto Pisanon ja sen sataman. Tämän lopullisen tappion jälkeen Pisa menetti lopullisesti asemansa keskeisenä Välimeren merivaltana kuten myös Toscanan alueen keskeisen kaupunkivaltion asemaan. Lopullisesti Firenze liitti kaupungin alueisiinsa vuonna 1406.
Taistelun seuraukset toimivat myös henkilötasolla, sillä hallitseva kreivi Ugolino tuomittiin kuolemaan nälkään poikiensa ja lastenlastensa kanssa. Tästä tapahtumasta kerrotaan Danten Jumalaisen näytelmän osassa Helvetti ja sen laulussa 32.
Žarko Domljan

Žarko Domljan (s. 14. syyskuuta 1932 Imotski) on kroatialainen poliitikko. Hän oli Kroatian itsenäistyttyä ensimmäinen maansa parlamentin puhemies. Domljan valmistui Zagrebin yliopistosta. Puhemiehenä hän toimi vuosina 1990–1992. Myöhemmin hän oli edustajana Euroopan neuvoston parlamentaarisessa yleiskokouksessa.
Kiviolut

Kiviolut on alun perin saksalainen oluttyyppi, jonka vierre pannaan tuhatta Celcius-astetta kuumemmaksi lämmitettyjen kivien avulla. Kuumennetut kivet laitetaan oluen valmistusastiaan. Kivet saavat oluen nesteestä sokerisen mallaskuorrutuksen, minkä vuoksi ne laitetaan valmistusastiaan vielä jälkikäymisen ajaksi. Oluihin tulee näin savuinen ja kuiva makean toffeen maku.
Kuuluisin kiviolut on Rauchenfelser Steinbier ja muita kuuluisia kivioluita ovat Rauchenfelser Steinweizen. Suomessa kiviolutta valmistaa kivisahti-nimisenä Hollolan Hirvi.
Butanoli

Tuotanto

Butanolia voidaan tuottaa biomassan käymisellä Clostridium acetobutylicum-bakteerin avulla. Bakteerista käytetään myös nimeä Weizmannin organismi, sillä Chaim Weizmann oli ensimmäinen, joka käytti tätä bakteeria tuottaakseen kordiitin valmistuksessa tarvittua asetonia tärkkelyksestä vuonna 1916. Butanolia syntyy käymisen sivutuotteena kaksinkertainen määrä. Prosessi tuottaa myös hyödynnettävän määrän vetykaasua sekä muita aineita.
Suurin osa Yhdysvalloissa kulutettavasta butanolista on tuotettu fossiilisista polttoaineista. Viimeaikaisen käymistekniikkojen kehittymisen johdosta butanolia saatetaan ryhtyä tuottamaan ensisijaisesti biomassasta petrokemikaalien sijaan. 
David Ramey Ohiosta ja hänen yhtiönsä Environmental Energy, inc. ovat kehittäneet kaksiosaisen käymisprosessin. Tässä prosessissa biomassasyöte syötetään ensin Clostridium tyrobutyricum-bakteerille, joka muuntaa suuren määrän sitä butyyrihapoksi ja vedyksi. Toisessa prosessissa butyyrihappo syötetään Clostridium acetobutylicum-bakteerille, joka muuntaa sen butanoliksi. Ramey on saavuttanut 42 %:n hyötysuhteen butanolituotannossa tällä prosessilla.
Sopivalla bakteerikäymisprosessilla butanolia voidaan tuottaa myös suoraan selluloosasta.
Kaski, maisema Uudeltamaalta

Maalaus

Kaski, maisema Uudeltamaalta -maalaus kuvaa kivikkoista kaskialuetta, jossa näkyy kirkkaassa valossa kasken polttamia koivujen runkoja, tulen mustuttamia kiviä ja keltaista ruispeltoa. Taustan tumma ukkospilvinen taivas luo odottavan tunnelman ja vastakohdan tälle tässä ranta maalaismaisemaa kuvaavassa maalauksessa.
Aihe oli tavallinen romanttiselle Düsseldorfin koulukunnalle. Churbergille oli tavallista, että hän pyrki teostensa ilmauksessa runollisuuteen vaikkakin se hänellä saattoi olla myös rajua ja suoraa. Tässä hän poikkesi selvästi aikakauden naistaiteilijoille asetetuista odotuksista.
Henri Matisse

Elämä

Matisse syntyi Le Cateau-Cambrésissa Pohjois-Ranskassa. Hän aloitti oikeustieteen opinnot, mutta innostui maalausharrastuksesta maatessaan leikkauksen jälkeen vuoteenomana vuonna 1890. Hän vaihtoi lakikirjat taideopintoihin, ensin Académie Julianissa ja sitten Gustave Moreaun oppilaana École des Beaux-Artsissa. Matissen varhaisissa töissä näkyy impressionistien vaikutus. Hänen nuoruusvuosiensa sankareita olivat Eduard Manet ja Paul Cézanne.
Vuoden 1904 paikkeilla Matisse tutustui pointillismiin, etenkin Georges Seuratin ja Paul Signacin töihin. Hän vietti aikaa Ranskan eteläosassa maalaamassa, ja siellä hänen värinkäyttönsä muuttui rohkeammaksi. Vuosina 1905–1906 Matissen teokset yhdessä André Derainin, Georges Rouaultin ja Maurice de Vlaminckin kanssa Syyssalongissa (Salon d’Automne) ja Salon des Indépendantsissä herättivät keskustelua. Ryhmää kutsuttiin pilkkanimellä Les fauves eli Pedot. 
1910-luvun alussa Matisse matkusteli ulkomailla (Saksassa, Venäjällä ja Marokossa). Vuonna 1918 hän järjesti yhteisnäyttelyn Pablo Picasson kanssa. 1920-luvulla hän suunnitteli puvut ja lavasteet  Djagilevin baletille.
Toisen maailmansodan aikana Matisse asui Etelä-Ranskassa. Hän oli sairaana ja teki siksi pienikokoisia töitä, mm. kirjankuvituksia. Sodan jälkeen hän pääsi toteuttamaan suurempia teoksia. Kuuluisia tämän ajan teoksia on Vencen kappeli (1951), jonka arkkitehtuuri, lasimaalaukset ja sisustus ovat kokonaan Matissen käsialaa. Viimeinen suurikokoinen maalaus on vuonna 1948 maalattu punasävyinen sisäkuva. Matisse kuoli vuonna 1954.
Vattulasisiipi

Koko ja ulkonäkö

Pienikokoinen, pistiäistä muistuttava perhonen, jonka tumman takaruumiin jaokkeiden takareunassa on vaaleankeltainen raita. Takaruumiin tyvessä on kaksi kapeaa raitaa, jotka saattavat kuitenkin olla vaikeasti erottuvia. Takaruumiin kärkiosassa on naaraalla kolme ja koiraalla neljä leveää ja hyvin erottuvaa raitaa. Etusiipi on kapea ja sen kolmesta erillisestä läpinäkyvästä "ikkunasta" suurta osaa peittävät punaruskeat siipisuomut. Takasiivet ovat lähes kokonaan läpinäkyvät. Siipiväli 20–30 mm.

Levinneisyys ja lentoaika

Lajia tavataan koko Euroopassa ja Aasiassa aina Japaniin saakka. Suomessa vattulasisiipeä tavataan ainakin Pohjois-Pohjanmaan korkeudelle ja lentoaika on kesäkuun lopulta elokuun alkupuolelle.

Elinympäristö ja elintavat

Jokseenkin yleinen päiväaktiivinen perhonen, joka elää vadelmapensaikoissa. Toukat vahingoittavat vadelmien juuristoja ja varsien sisäosia, minkä vuoksi vadelmanviljelyn kannalta vattulasisiipi on tuhohyönteinen. Talvehtii toukkana.

Ravintokasvi

Toukat elävät vadelman (Rubus idaeus) juurten sisällä.
Etelä–Etelä-yhteistyö

Etelä–Etelä-yhteistyö on akateemikoiden ja poliitikkojen historiallisesti käyttämä termi, jolla kuvataan kehitysmaiden välistä yhteistyötä raaka-aineiden, teknologian ja osaamisen välittämiseksi.

Historia

Vuonna 1978 YK perusti kehitysmaiden yhteistyön edistämiseksi oman yksikön. Laajemmin kehitysmaiden välillä alkoi syntyä yhteistyötä kuitenkin vasta 1990-luvun lopulla. Kehitysmaiden välisen yhteistyön avulla on kyetty vähentämään maiden riippuvuutta teollisuusmaiden avustusohjelmista, mikä on aiheuttanut muutoksen kansainvälisissä valtasuhteissa. Käytännössä suurin osa kehitysmaiden ulkomaankaupasta tapahtuu kuitenkin edelleen teollisuusmaiden kanssa.
Kings Kuopio

Kings SC

Kaudeksi 2011 Kings palasi takaisin miesten sarjoihin, nyt nimellä Kings SC. Ensimmäisellä kaudellaan Viitosessa Kings SC ei vielä saavuttanut nousua ylemmäksi, mutta kaudella 2012 Kings SC sijoittui Viitosessa kolmanneksi ja varmisti nousun kaudelle 2013 Neloseen. Kauden 2013 sijoitus Nelosessa oli lopulta neljäs. Kaudella 2014 Kings oli Nelosessa ylivoimainen ja nousi Kolmoseen kaudelle 2015. Kaudella 2016 Kings SC sijoittui Itä- ja Keski-Suomen Kolmosessa yhdeksänneksi. Kauden 2017 alla joukkue luopui sarjapaikastaan ja anoi sarjapaikkaa Itä-Suomen Nelosesta. Kausi 2017 päättyi Itä-Suomen Nelosen voittoon seitsemän pisteen erolla toiseksi sijoittuneeseen Toivalan Urheilijoihin. Kaudella 2018 Kings tekee paluun Itä- ja Keski-Suomen Kolmoseen. Seuran joukkue määrä myös nousee kaudeksi 2018, kun edelliskaudella samassa sarjassa pelannut KuPS/2 siirtyy Kingsin alaisuuteen ja pelaa ottelunsa Kings Akatemia nimen alla.

Edustusjoukkue kaudella 2018

(tilanne 19.4.2018)
Kiukun parempi puoli

Juoni

Elokuvassa neljän teinitytön äiti Terry Wolfmeyer (Joan Allen) ratkeaa ryyppäämään, kun mies yhtäkkiä katoaa ilmeisesti ruotsalaisen sihteerinsä kanssa. Myös Terryn elämään ilmestyy uusi ihastus, naapurissa viinaa vielä rankemmin juova entinen baseballtähti (Kevin Costner), joka on katsellut Terryä sillä silmällä jo jonkin aikaa. Sivujuonia ovat tytärten omat ihmissuhdekuviot, joita niitäkin naapurin mies sekoittaa. Kun lähellä aloitetaan rakennustyömaa, tapahtumat saavat yllättävän käänteen.

Vastaanotto

Kiukun parempi puoli sai varsin yksimielisesti kiittäviä arvioita lukuun ottamatta loppuratkaisua, joka jakoi mielipiteitä.
Turun Sanomien Päivi Valotien mielestä kitkerällä huumorilla kuorrutettu aikuisten draama on periamerikkalaisuudessaankin sävykäs ja elämänmakuinen ihmissuhdekuvaus, joka toimii hyvin kirjoitettujen hahmojensa ja dialoginsa ansiosta.
Slummiutuminen

Slummiutuminen eli urbaani rappeutuminen on kaupunginosan, usein keskustan, rakennusten ja infrastruktuurin rappeutumista. Slummiutumisen tyypillisiä piirteitä ovat väestön väheneminen, kasvava työttömyys, omaisuuden väheneminen, perheiden sirpaloituminen, poliittisten oikeuksien ja vaikutusmahdollisuuksien väheneminen, kasvava rikollisuus sekä kaupunkimaiseman autioituminen ja koventuminen.
Slummiutumisen taustalla on talous- ja luokkarakenteen murros, jonka takia asukkaat joko köyhtyvät tai rikastuvat ja muuttavat paremmille alueille esikaupunkeihin. Jälkimmäisessä tapauksessa tilalle tulee köyhiä asukkaita, mikä heikentää alueen rakennusten ja infrastruktuurin ylläpitoa. Syitä siihen on usein useita, esimerkiksi kaupunkisuunnittelu, asukkaiden palveluiden hinnanmuutokset, köyhyys, teiden ja raiteiden sijoittaminen, muuton rajoitukset ja rasismi aiheuttavat usein slummiutumista.
Slummiutuminen oli Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa erityisen laajaa 1970- ja 1980-luvuilla. Yhdysvalloissa se on lähes aina tapahtunut kaupungin keskusta-alueilla (engl. inner cities) (esimerkiksi Harlem).
Slummit ruokkivat harvoin optimismia ja usein niitä ei paranneta muuten kuin ulkopuolisen intervention, kiinteistökeinottelijan tai julkisen vallan avulla. Kynnelle kykenevät usein muuttavat slummeista pois, sen sijaan että yrittäisivät parantaa elinympäristöään. Teollisuusmaissa on kuitenkin viime aikoina yleistynyt tilanne, jossa varakkaat ihmiset alkavat muuttaa takaisin slummeihin, esimerkiksi niiden hyvän sijainnin vuoksi, ja kohentaa niitä (gentrifikaatio). Tämän seurauksena alueen hintataso nousee, minkä takia vanhat köyhät asukkaat joutuvat muuttamaan pois.
Romanianpaimenpystykorva

Ulkomuoto

Romanianpaimenpystykorvan rungon tulee olla korkeuttaan pidempi. Pää on pieni. Säkäkorkeus on noin 35 cm ja paino 7-10 kg.

Kiharakarvainen

Korvat ovat kärjistään eteenpäin taittuneet, ja häntä voi olla selän päälle kiertynyt tai riippuva. Kaikki värit sallitaan kunhan valkoinen osuus eli ylitä 30 %.

Sileäkarvainen

Korvat ovat pystyt ja koira kantaa häntänsä vaakasuorassa aina selän yli. Karvapeite tarjoaa suojaa sekä lämmintä että kylmää säätä vastaan. Väritys on puhtaanvalkoinen.

Luonne ja käyttäytyminen

Rotu on ystävällinen ja miellyttämishaluinen, mutta vaatii määrätietoista koulutusta. Se tulee hyvin toimeen lasten ja muiden koirien kanssa. Pienen koon ansiosta se soveltuu myös kaupunkiin. Sileäkarvaisella muunnoksella on kiharakarvaista suurempi metsästys- ja vahtivietti eikä se päästä vieraita yhtä helposti pihalle. Sileäkarvaisella muunnoksella onkin hyvä hajuaisti.
M/S Emerald Princess

Rakentaminen

Alus tilattiin Fincantierin Monfalconen telakalta Italiasta nimellä California Princess. Sen köli laskettiin 7. huhtikuuta 2005 telakkanumerolla 6131 ja alus laskettiin vesille 1. kesäkuuta 2006. Alus luovutettiin 14. maaliskuuta 2007 bermudalle rekisteröidylle Princess Cruises Line Limitedille. Alus valmistui kuitenkin vasta 30. maaliskuuta.

Liikennöinti

Alus lähti ensimmäiselle risteilylle 11. huhtikuuta 2007 ja se kastettiin 13. toukokuuta Pireuksessa Kreikassa Emerald Princessiksi. Vuonna 2009 laiva sai kritiikkiä Suomessa, koska miehistö ei ollut ilmoittanut ennalta laivalla olleista sikainfluenssa-tapauksista. Ilmoitus tautitapauksista tehtiin vasta, kun alus oli jo laiturissa kiinni. Alus joutui syyniin ja seuraavalla kerralla se joutui odottamaan merellä, kunnes Suomen viranomaiset olivat tutkineet laivan.
Aluksella syttyi 25. heinäkuuta 2010 uhkaava tulipalo, joka saatiin sammumaan neljä tuntia myöhemmin. Alus törmäsi 17. toukokuuta 2011 Pietarissa puomiin, jolloin aluksen pelastusvene vaurioitui.
Telamon

Telamon (muinaiskreikaksi Τελαμών) oli kreikkalaisessa mytologiassa Aiginan kuningas Aiakoksen ja Endeiksen poika ja Peleuksen veli. Hän oli yksi Iasonin johtamista argonauteista ja osallistui myös Kalydonin metsäkarjun metsästykseen. Troijan sotaan hän osallistui poikansa Aiaan rinnalla kreikkalaisten puolella. Apollodoros mainitsee myös toisesta lähteestä, jonka mukaan Telamon ei olisikaan ollut Peleuksen veli, vaan tämän ystävä ja Aktaioksen ja Salamiin kuninkaan Kykhreuksen tyttären Glauken poika.
Tapettuaan veljensä Peleuksen kanssa velipuolensa Fokoksen hänen täytyi paeta Aiginasta. Kykhreus otti hänet vastaan ja ystävystyi hänen kanssaan. Telemon naikin tämän tyttären Periboian, joka synnytti hänelle Aiaan. Myöhemmin Kykhreus luovutti valtakuntansa Telamonille.
Telamos esiintyy myös Herakleen Troijan hävityksestä kertovassa tarinassa. Troijan kuningas Laomedon oli luvannut uhrata Troijan muurin rakentaneille Apollonille ja Poseidonille pitämättä kuitenkaan lupaustaan, minkä vuoksi Poseidon lähetti Ketos-nimisen valtavan merihirviön vitsaukseksi piinaamaan kaupunkia. Kuninkaan kysyttyä Apollonilta neuvoa tämä kehotti heitä uhraamaan neitsyitä hirviölle. Tämä jatkui kunnes vuoroon tuli Hesione, jolloin Kolkhikseen matkalla olleet Herakles ja Telamon tappoivat Ketoksen. He sopivat palauttaessaan Hesionea takaisin isälleen, että paluumatkalla he noutaisivat tämän mukaansa, mutta Laomedon petti aikanaan myös tämän lupauksen. Niin Herakles hyökkäsi Troijaan, tappoi Laomedonin ja antoi Hesionen vaimoksi Telamonille. Hesionen kanssa Telamoksesta tuli isä Teukrokselle.
Antiikin Kreikan arkkitehtuurissa telamoniksi kutsuttiin mitä tahansa miestä esittävää patsasta, joka toimi palkistoa kannattavana pylväänä. Tunnetumpi samaa tarkoittava sana on Atlas-jättiläisen nimestä johdettu atlantti.
Painin maailmanmestaruuskilpailut 2009

Vuoden 2009 painin maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Herningissä, Tanskassa 21.–27. syyskuuta. Kilpailujen ohjelmassa olivat kreikkalais-roomalainen paini, vapaapaini ja naispaini, joissa kaikissa painittiin seitsemässä painoluokassa. Kilpailupaikkana toimi kaupungin messukeskus. MM-kilpailut olivat kaikkien aikojen ensimmäinen Tanskassa järjestetty painin MM-turnaus; EM-kilpailut maassa on järjestetty vuosina 1935 ja 1992.

Suomen joukkue

Suomen Painiliitto nimesi MM-kilpailuihin 21.8.2009 seitsemän painijan joukkueen. Joukkue koostuu kuudesta kreikkalais-roomalaisen tyylin painijasta ja yhdestä naispainijasta. Vapaapainiin Suomesta ei nimetty edustajia.
FS Forbin (1888)

Palvelus

Alus muutettiin hiilenkuljetusalukseksi vuonna 1913.
ISO 3166-2:RU

ISO 3166-2:RU on ISO-standardointijärjestön standardi, joka määrittää geokoodit Venäjälle. ISO 3166-2:RU on ISO 3166-2 -standardin osajoukko, joka määrittää 21 tasavallan, yhdeksän aluepiirin, 46 alueen, kahden liittokaupungin, yhden autonomisen alueen ja neljän autonomisen piirikunnan koodit.
(29075) 1950 DA

(29075) 1950 DA on yli kilometrin kokoinen maan lähelle tuleva asteroidi. Sillä on korkein tunnettu riski impaktiin eli Maahan kohdistuvaan törmäykseen. Mahdollisesta vaarasta huolimatta törmäys on epätodennäköinen; eri tutkijat ovat arvioineet riskiksi noin 0–0,33 %. Ilman ratamuutoksia asteroidi tulisi lähelle Maata 16. maaliskuuta 2880.
Alun perin 1950 DA:n havaitsi Carl A. Wirtanen 23. helmikuuta 1950. Se löydettiin uudelleen vuonna 2000.
Törmäyksen sattuessa 1950 DA saisi aikaan suunnattoman kraatterin. Ilmakehään jäävä pöly saattaisi peittää Auringon varsin pitkäksi aikaa, kenties jopa vuosiksi.