Lahden radioasema

Lahden radioasema oli Yleisradion radioasema Lahdessa vuosina 1928–1993. Radiomäki on saanut nimensä aseman mukaan. Radiomäen lähellä Rautatienkadun ja Harjukadun risteyksessä asuintalon kolmannen kerroksen tornissa toimi vuosina 1925–1927 Lahden Radioharrastajien ylläpitämä radioasema, joka sekä lähetti omaa ohjelmaa että välitti eteenpäin Yleisradion ohjelmia. Vastaavia yksityisten yhdistysten radioasemia oli ennen Yleisradion valtakunnallista kuuluvuutta myös monella muulla paikkakunnalla. 28. helmikuuta 2017 alkaen Lahden radioasema on viimeisen peruskorjauksensa jälkeen avattu Mastola-nimisenä radio- ja televisiomuseona. Ennen peruskorjausta museon nimi oli Radio- ja tv-museo.

Lahden vanha radioasema

Vuonna 1927 Yleisradio päätti rakentaa uuden yleisradioaseman Helsingin ulkopuolelle kuuluvuuttaan parantaakseen. Sijoituspaikaksi kaavailtiin joko Lahtea, Tamperetta tai Hämeenlinnaa. Lahti voitti lopulta kilpailun, koska sen sijainti Suomen tiheimmin asuttuihin alueisiin nähden oli otollisin, ja koska kaupunki lupasi Yleisradiolle ilmaisen tontin Radiomäeltä. Lisäksi Lahden kaupungin sähkölaitokselta saatiin halvalla sähköä radiolähettimelle. Ripeästi sujuneiden rakennustöiden jälkeen Lahden pitkäaaltoasema kytkettiin toimintaan 22. huhtikuuta 1928 klo 19:10. 
Saksalaisen urakoitsija Lehmann & Co.:n työnjohdolla pystytettiin yleisradioaseman kaksi radiomastoa. Ne rakennettiin syksyllä 1927 vain 74 päivässä, mitä pidettiin aikanaan huomattavana saavutuksena. Teräsristikkomastot ovat 150 metriä korkeat ja yltävät 300:n metrin korkeuteen merenpinnasta. Nopeasta rakennustahdista huolimatta mastot ovat rakenteeltaan poikkeuksellisen lujat: ne seisovat vapaasti ilman minkäänlaisia tukivaijereita, mutta heiluvat pahimmassakin myrskyssä vain 3–4 cm. Mastojen väliin pingotettiin 12 metrin levyinen ja 250 metriä pitkä kuusilankainen antenni. Mastojen väli on 316 metriä.
Asema otettiin käyttöön vuonna 1928 25 kW:n teholla. Lähetinkoneiston oli valmistanut saksalainen Telefunken. Seuraavana vuonna teho korotettiin 40 kW:iin, mikä teki Lahden yhdeksi Euroopan voimakkaimmista radioasemista.
Radiomäen käyttämisessä radiolähettimien kiinteistönä oli yksi haitta. Korkea Salpausselkään kuuluva Vanhan hautausmaan mäki, aikaisempi Pitkämäki, nykyinen Radiomäki oli soraa, mikä ei tarjoa radiolähettämiselle hyvää alustaan, minkä vuoksi Radiomäkeä on myöhemmin maadoitettu metallikaapeleilla.
Lahden vanhalla radioasemalla on alkuperäisessä kunnossaan korjauspaja, jonne pääsee Lahden Radioamatöörikerhon sivuitse.

Lahden radioasema

Vuonna 1935 rakennettiin Kaarlo Könösen suunnittelema uusi asemarakennus ja joulukuussa samana vuonna lähetykset alkoivat 150 kW:n teholla. Uuden lähettimen oli valmistanut englantilainen Marconi's Wireless Telegraph Co Ltd. Koko Etelä-Suomen peittävä kuuluvuusalue ylsi aina Jyväskylään asti. 
Lyhytaaltolähettimet Lahti II ja III aloittivat 1938–1940 lähetystehoilla 1 kW ja 15 kW, ja ne toimivat vuoteen 1949 saakka. Talvisodan vuoksi Yleisradio menetti asemia, ja Lahden 40 kW:n Telefunken vuodelta 1929 siirrettiin Lahden vanhalta radioasemalta Turkuun.
Vuonna 1953 asemalle hankittiin kaksi 100 kW:n lähetintä. Sveitsiläisen Brown & Boverin valmistamasta lähetinparista saatiin yhteistehona antenniin 200 kW. Käyttökustannukset muodostuivat huomattavasti edullisemmiksi kuin vanhalla Marconilla.Samana vuonna valmistui myös ula-lähetin säteilyteholtaan 15 kW, ja sen suuntaava antenni sijoitettiin itäisen maston huippuun. Ula-aseman teho suunnattiin Tampereen, Jyväskylän ja Mikkelin muodostamaan kulmaan.  TV-lähetykset aloitettiin RCA:n valmistamalla lähettimellä maaliskuussa vuonna 1958. Myös TV-antenni asennettiin itäisen maston huippuun. Säteilytehoksi (ERP) muodostui 40 kW.
Talvisodan aikana Lahden radioasemaa pommitettiin ja lähetykset jouduttiin keskeyttämään vuorokausiksi. Lahden radioaseman kautta annettiin jatkosodan aikana kaukopartioille yleisradiolähetysten loppuun sijoitetuilla tervehdyksillä viestejä. Kaukopartiot saattoivat ottaa vastaan Lahden radioasemalta lähetetyt viesti Töpö -radiolla, jonka näköiskopio on Kouvolan miljöö- ja radiomuseon putkiradiomuseossa.
Jatkosodan aikana 30. kesäkuuta 1941 yritettiin kolmen lentokoneen voimin pommittaa Lahden radiomastoja, mutta kaikki kolme putosivat: yksi Orimattilan Heinämaan Jursalan Yrjölän maatilalle, toinen Nastolan Pensuolle, ja kolmas joutui tekemään onnettomuuteen johtavan pakkolaskun Vehkalahdelle. 
Pitkäaaltoaseman taajuutena oli aluksi 197 kHz (aallonpituus 1 523 m), myöhemmin 164 kHz (1 829 m), 166 kHz (1 807 m) ja 1950 alkaen 254 kHz (1 181 m); taajuuksia muutettiin muutamilla kilohertseillä pariin otteeseen käytössäoloaikana.

Tiirismaan radio- ja tv-masto

1967 valmistui Tiirismaan radio- ja tv-masto, jonne siirtyi oleellinen osa Lahden radioaseman lähetyksistä.

Lahden radioaseman loppu radioasemana

Pitkäaaltolähetykset asemalta päättyivät 31. toukokuuta 1993. ULA- ja TV-lähetykset olivat siirtyneet Radiomäeltä vuonna 1967 samana vuonna valmistuneelle Tiirismaan radio- ja tv-asemalle. Radiomastot ovat edelleen käytössä ja niistä on useita vuokralaisia.

Radio Suomen Päijät-Hämeen maakuntaradio Lahden Radio

Osittain perinteen vuoksi Radio Suomen Päijät-Hämeen maakuntaradio on nimetty Lahden Radioksi.

Lahden Radio- ja tv-museo

Yleisradion Lahden entiseen radioasemaan liittyy Lahden kaupunginmuseon Radio- ja tv-museo, nykyisin nimeltään Mastola. Se on sijoitettu vuonna 1935 valmistuneeseen asemarakennukseen. Museossa on Arvi Hauvosen muistoradioamatööriasema OH3R. Museossa järjestetään radioon ja televisioon liittyviä teemanäyttelyitä. Museon länsipuolella on ulkonäyttely erilaisista antenneista sekä myös runsaasti käytössä olevia satelliittiantenneja.

Kulttuuriympäristö

Museovirasto on määritellyt Radiomäen radioaseman mastoineen ja rakennuksineen valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Radiomastot ovat myös Lahden tärkeimpiä maamerkkejä.