Aleksanteri-instituutti

Aleksanteri-instituutti on Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan alainen laitos, jonka tehtävänä on koordinoida Venäjän ja itäisen Euroopan tutkimusta ja opetusta valtakunnallisella tasolla, erityisesti yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden alalla. Instituutti perustettiin vuonna 1996 ja on alallaan suurimpia tutkimusyksiköitä Euroopassa. Se myös koordinoi ja edistää yhteistyötä ja vuoropuhelua akateemisen maailman, hallinnon, päättäjien, elinkeinoelämän ja kansalaisyhteiskunnan välillä sekä Suomessa että kansainvälisesti. Työntekijöitä instituutissa on kuusikymmentä, ja sitä johtaa professori, VTT Markku Kivinen. Varajohtajana ja tutkimusjohtajana toimii professori, FT Markku Kangaspuro.

Tutkimustoiminta

Aleksanteri-instituutin tutkimustoiminta keskittyy kuudelle painopistealueelle, joita lähestytään laajempien monitieteisten tutkimusohjelmien kautta. 1) Talouden diversifikaatio: Energiapolitiikka; Teollisuusyhdyskuntien ja maaseudun muutos 2) Hyvinvointiyhteiskunta: Hyvinvointi; sukupuoli ja toimijuus; Eriarvoisuus; Luokka- ja sosiaalirakenne. 3) Demokratiakehitys: Eurooppalaisuuden konstruointi ja historian poliittinen käyttö; Hallinto; Kansalaisyhteiskunnan kehitys; Media; Hyvinvointi; sukupuoli ja toimijuus. 4) Ulkopolitiikan eurooppalaistuminen: Ulkopolitiikka ja energia; Laaja turvallisuus ja kriisinhallinta. 5) Kulttuurin sosiaalinen konstituointi: Aatehistoria ja rationaalisuus; Pyhä ja maallinen; Identiteetit; Kulttuurien kohtaaminen; Kulttuurin keskukset ja periferiat. 6) Kylmä sota ja sen jälkiseuraukset.
Lisäksi instituutti koordinoi Markku Kivisen johtamaa Suomen Akatemian Venäjä-tutkimuksen huippuyksikköä "Venäjän modernisaation valinnat" (Choices of Russian Modernisation), joka on yksi viidestätoista Suomen Akatemian valitsemista huippuyksiköistä kaudelle 2012–2017. Huippuyksiköt ovat tieteenalansa parhaimpia edustajia.

Tutkimuksen kritiikkiä

Venäjä-tutkimukseen on vaikea saada rahoitusta instituutin ulkopuolella, joten sen väitetään pitkälti sanelevan Venäjän-tutkimuksen aiheet. Instituutissa on yli 40 tutkijaa ja 4,5 miljoonan euron vuosibudjetti. Venäjän talouden professori Kari Liuhto kertoo, että Aleksanteri-instituutin johdon kommentteja kummasteltiin laajalti vuonna 2014. Naapurimaiden tutkijoiden mielestä instituutti on suomettunut ja tutkii "pehmeitä ja marginaalisia" aiheita. Pietarin valtionyliopiston professori Stanislav Tkatshenko sanoo, että instituutin keskittyminen modernisaatioon tekee sen työstä ajanhukkaa. Tulisi tutkia esimerkiksi turvallisuuspolitiikkaa, diplomatiaa, sisäpolitiikkaa ja vaaleja. Professori Pekka Sutela arvostelee, että instituutissa talouttakin tutkivat vain sosiologit.

Opetus

Aleksanteri-instituutti koordinoi monitieteistä Venäjän ja Itä-Euroopan tutkimuksen tohtorikoulutusverkostoa, johon voivat hakea kaikki suomalaisissa yliopistoissa jatko-opinto-oikeuden saaneet väitöskirjantekijät, joiden tutkimus käsittelee Venäjää ja Itä-Eurooppaa. Instituutti koordinoi myös Venäjän ja Itä-Euroopan tutkimuksen yliopistoverkoston maisterikoulua (huom. ei maisteriohjelma!), jossa järjestetään mm. alueasiantuntijuutta vahvistavia kursseja, seminaareja ja gradun ohjausta. Itäisen Keski-Euroopan, Balkanin ja Baltian tutkimuksen opintokokonaisuus (IKEBB) sekä Ukraina-opintokokonaisuus on tarkoitettu Helsingin yliopiston opiskelijoille.