Cambridgen dokumentti

”Cambridgen dokumentti” (tai ”Schechterin kirje” ) on tuntemattoman korkea-arvoisen juutalaisen kasaarin kirjoittama kirje juutalaisten paosta Persiasta ja Armeniasta Kasaarien valtakuntaan ja sulautumisesta paikalliseen väestöön.

Dokumentti

Cambridgen dokumentti on tuntemattoman korkea-arvoisen juutalaisen kasaarin kirjoittama kirje. Monet uskovat, että kirjeen oli kirjoittanut konstantinopolilainen kasaari Hasdai ibn Shaprutille sen jälkeen, kun hän ei kirjeillään tavoittanut kasaarien kuningas Joosefia (katso Juutalaiskasaarien kirjeenvaihto).
Solomon Schechter löysi tämän dokumentin Kairon genizan kirjastosta. Kirje on sisällytetty genizan kokoelmaan Cambridgen yliopistossa, jonne Schechter lahjoitti sen vuonna 1898. Suurin osa teksteistä on nykyään lukukelvottomia ja vain kaksi osaa on säilynyt paremmin.

Tekstin tulkinta

Kirjeessä on eroavaisuuksia verrattuna Juutalaiskasaarien kirjeenvaihto -kokoelmaan ja Kuzarien vastaavaan. Schechterin kirjeessä kerrotaan siitä, kuinka juutalaiset pakenivat Persiasta ja Armeniasta Kasaarien valtakuntaan, missä he sulautuivat aikojen kuluessa paimentolaisina eläneisiin kasaareihin. Sitten muuan vahva sotapäällikkö Sabriel onnistui nimityttämään itsensä Kasaarien johtajaksi. Sabriel oli kaukaista sukua alueelle tulleille juutalaisille, minkä vuoksi hänen juutalaisen vaimonsa Serahin oli helpompi käännyttää myös hänet juutalaiseksi. Sen jälkeen suurin osa kasaareista kääntyi myös juutalaisiksi.
Suurin osa dokumentin teksteistä on hävinnyt ja vain muutamia kohtia voi lukea.

Halga ja Romanos I

Seuraava osa dokumentista on jäänyt jäljelle kertomaan menneistä tapahtumista:
Halgan hyökkäys Kasaarien valtakuntaan (ilmeisesti Oleg), Rusien ruhtinas), jonka Bysantin keisari Romanos I lähetti sotaretkelle. Keisari Romanos I vainosi juutalaisia, koska he eivät alistuneet Romanusin politiikkaan. Kirjeen mukaan kasaarien kenraali Pesah voitti Halgan joukot Tamanin alueella. Välttääkseen kasaarien teloituksen Halga suostui hyökkäämään Konstantinopoliin (muidenkin lähteiden mukaan Rusien-Bysantin sodassa tämä tapahtui vuonna 941). Hävittyään taistelun Halga purjehti Persiaan, jossa hän kuoli.

Kirjeen vaikutukset

Kirje haastaa monet pitkään vallalla olleet oletukset. Ensiksi se on versio kasaarien kääntymisestä juutalaiseen uskoon. Sen mukaan kasaarit tunsivat itsensä juutalaisen maailman täysivertaisiksi jäseniksi.
Kirjeen mukaan kasaarien käännyttyä juutalaisuuteen jotkut alaanit tunnustivat jo juutalaista uskoa. Sen mukaan Alania pelasti Kasaarien valtakunnan heidän vihollisiltaan (rivit 52-53). Tämä todiste kumoaisi Benjamin Tudelan teorian.
Sen lisäksi tekstissä viitataan Novgorodin ruhtinas Olegiin. Novgorodin ensimmäinen kronikka kertoi, että Oleg kuoli vuonna 913. Hänen seuraajansa Kiovan suuriruhtinas Igor johti valtakuntaa kuolemaansa asti vuonna 945.
Vuosien ajan oppineet ovat kiistelleet Cambridgen dokumentin tapahtumista. Viime aikoina tutkija Constantine Zuckerman on tullut siihen johtopäätökseen, että dokumentin tapahtumat olisivat yhteneväisiä monien muinaisvenäläisten lähteiden mukaan. Dokumentti kertoo muinaisen Rusin politiikasta sekä Olegin ja Igor Rurikinpojalle uskollisten ryhmittymien suhteista. Lopulta Oleg hävisi. Zuckerman on analysoinut eri lähteitä ja ehdottaa Rusin varhaishistoriaa uudelleen tulkittavaksi. Hänen tulkintansa mukaan kasaarit eivät hävinneet Kiovalla vuonna 882, vaan paljon myöhemmin 900-luvulla. Zuckermanin mukaan Igor ei ollut Rurikin poika, vaan kaukaisempi sukulainen. Hänen mukaan Oleg ei tullut Rurikin seuraajaksi, vaan heidän välissään olisi ollut yksi sukupolvi.