Thorbjørn Egner

Tausta

Egner syntyi Kampenilla Kristianiassa (nyk. Oslossa) "12.12.1912 kello 12", kuten hänen vanhempansa olivat hänelle kertoneet. Hänen sukunsa ja nimensä on lähtöisin Sørumista Romerikesta. Isä oli maanviljelijä ja perheellä oli myös pieni kauppaliike. Myöhemmin hänen isänsä muutti Osloon, perusti perheen ja pienen kauppaliikkeen Normannsgatenille, jossa Thorbjørn varttui.
Perhe oli musikaalinen ja iltaisin isä ja isoveli soittivat viulua, kun taas Thorbjørn soitti siskonsa kanssa pianoa. Thorbjørn tutustui varhain myös kirjallisuuteen. Hän kertoi käyttäneensä ensimmäiset itse ansaitsemansa rahat 16-vuotiaana Herman Wildenveyn runokokoelmaan. Jo 19-vuotiaana hän järjesti yhdessä ystäviensä kanssa "kesärevyyn" Blylagetin laiturilla Nesoddenissa. Ensi-iltaan osallistui 2000 katsojaa.
Keskikoulun jälkeen Egner kävi kaksi vuotta valtion taide- ja käsityökoulua. Hän työskenteli 6-7 vuotta Høydahl Ohmen mainostoimistossa koristemaalarina ja muun muassa ikkunanäyttelyiden asettajana. Vapaa-ajalla hän kirjoitti lapsille suunnattuja tekstejä. Vuosina 1939-1940 hän toimitti viikoittaista lastenpalstaa Illustrert Familieblad -lehteen. Sodan alkaessa hän lopetti työnsä mainostoimistossa ja ryhtyi päätoimiseksi kirjailijaksi ja piirtäjäksi. Tuolloin hän oli jo naimisissa Annie-vaimonsa kanssa ja pariskunnalla oli kaksi lasta.

Ura ja elämä

Sodan aikana hän julkaisi ahkerasti. Sodan jälkeen hän oli, omien sanojensa mukaan, "mukana melkein kaikessa". Hän vietti syksyllä 1945 kaksi kuukautta Kööpenhaminassa tehden litografioita. Hän oli mukana perustamassa yhdistyksiä Visens venner ja Kunst i skolen. Hän toimi Tegnerforbundetin puheenjohtajana kaksi vuotta sekä Unge Kustneres Samfundin toimittaman joululehden Juleglede päätoimittajana. Tehtäviensä välityksellä hän rakensi elinikäisiä suhteita aikansa merkittäviin taiteilijoihin, kuten Johan Borgeniin, Alf Prøyseniin, Tarjei Vesaasiin sekä Inger Hagerupiin, jotka kaikki toimittivat aineistoa joululehteen.
Thorbjørn Egner oli ensimmäisten joukossa tuottamassa radion lastenohjelmia. Hän tuotti kuunnelmia ja tuli radion myötä tunnetuksi suurelle yleisölle. Radion lastentunnilla hän piti myös "piirustuskerhoa", jonne kuuntelijat saattoivat lähettää omia piirustuksiaan. Lastentunnilla esiintyivät ensi kertaa hänen tunnetuimmat hahmonsa, kuten Hyppelihiiri (norj. Klatremos i Hakkebakkeskogen) sekä Kardemomman kylän henkilöhahmot kolmine iloisine rosvoineen. Radiokertomusten jälkeen hahmoista tehtiin edelleen kirjoja sekä teatterikäsikirjoituksia.
Egnerille muodostui lukuisten vierailujen pohjalta erittäin hyvät suhteet Tanskaan. Hän onkin todennut oppineensa paljon tanskalaisesta luonteenlaadusta, mikä näkyy hänen mukaansa erityisesti hänen Kardemomman kylän henkilöhahmoissaan, eritoten poliisimestari ja rouva Bastianin hahmoissa.
Kesällä 1950 perhe vuokrasi kesähuvilan Mandalin Gismerøyalta, jossa Egner tutustui rannikon kulttuuriin. Huvilan omistajien isoisä, 80-vuotias entinen luotsi, kertoi jännittäviä tarinoita purjelaivojen aikakaudelta, joilla oli suuri vaikutus Egnerin myöhempiin henkilöhahmoihin. Muun muassa oikeasti eläneen pelimanni Bandinin nimi siirtyi edelleen Kardemomman kylän hahmoihin, eläintenhoitaja Bandinin hahmossa. Perhe palasi huvilalle ja rakensi myöhemmin omat huvilansa saarelle, jotka ovat edelleen Egnerin perheen omistuksessa.
Egnerin suurin hanke oli tuottaa lukukirjoja peruskoulua varten. Hän tuotti 25 vuotta materiaalia etsien mielenkiintoisia kertomuksia ja kirjoittajia, jotka sopisivat eri luokka-asteille. Toimitustyönsä lisäksi hän kirjoitti myös omia kertomuksiaan ja toimi kuvittajana. Kaiken kaikkiaan hän tuotti 16 nidettä lukukirjoja. Hänen viimeisen niteensä ilmestyttyä 1972 muutettiin peruskoulun oppisuunnitelmia ja lukukirjat menettivät merkitystään, eikä niitä enää ollut virallisten oppimateriaalien joukossa. Asia oli Egnerille suuri pettymys. Oman tuotantonsa lisäksi Egner myös käänsi muun muassa A. A. Milnen Nalle Puh -kirjoja sekä muutakin lastenkirjallisuutta norjaksi.
Egnerin lastenkirjoista otetaan yhä edelleen uusia painoksia ja niitä on julkaistu yli 20 maassa. Hänen näytelmiään on esitetty maailmanlaajuisesti yli 100 teatterissa ja Ivo Caprino on tuottanut nukketeatterielokuvan Karius ja Baktus -hammaspeikkohahmoista. 
Kardemumman kylä on toteutettu Kristiansandin eläintarhassa, jossa vierailee vuosittain satojatuhansia matkailijoita. Egner itse laski kylän peruskiven 22. huhtikuuta 1990. Hän ei ehtinyt koskaan nähdä kyläänsä valmiina.
Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Egnerin kuvan yhden Boeing 737-800 -koneensa pyrstöön.