Jari ”Cyde” Hyttinen

Taiteellinen ura

Hyttisen muusikkoura alkoi vuonna 1978 Sight-nimisen yhtyeen toisena solistina ja kitaristina Ismo Alangon parivaljakkona. Tämän jälkeen hän vaikutti yhtyeissä Luuvitonen ja Jerry & Tornados. Levyttävän artistin ura alkoi vuonna 1979 Jerry Sultsina & Karelian piirakat -yhtyeessä. Yhtye julkaisi ”Viekas vilppi” -nimisen singlen, joka perustui ”työväenvirteen” numero 440 (virsi poistettiin virsikirjauudistuksessa). Miehistövaihdoksen jälkeen yhtye muutti nimensä pelkäksi Jerry Sultsinaksi ja siltä ilmestyi albumi Viimeinen mies vuonna 1981 ja vielä yksi single vuonna 1982. Hyttinen perusti Jouni "Joni" Mömmön ja ystäviensä kanssa Silmienvaihtajat nimisen yhtyeen. Mömmön sairastumisen jälkeen yhtye jatkoi nimellä Kosmonauts levyttäen Politricks -nimisen LP:n vuonna 1988 ja Ydintuulee CD:n vuonna 1993. Cyde toimi kitaristina ja laulajana myös Ismo Alangon Radio -yhtyeen singlellä ”Lokaa ja kuita” sekä Ismo Alanko Puusta pudonneet -yhtyeessä. Alangon veljesten kanssa hän perusti vuonna 1989 yhtyeen Sössölandian Kultakurkut, joka on esiintynyt harvakseen muun muassa Helsingin juhlaviikoilla, Ilosaarirockissa ja Ruisrockissa sekä pienissä kaveripiirin juhlissa.

Työura

Cyde Hyttinen toimi nuoruutensa rakennus- ja restaurointialalla muun muassa maalarina, huonekaluentisöijänä ja sisustussaneeraajana.
Muusikkouran alettua hän toimi samalla ovimiehenä ja yleismiehenä joensuulaisessa kulttuuriravintola Kebabissa. Ravintolan lopetettua toimintansa Hyttinen perusti vuonna 1990 rock- ja kulttuuriravintola Rocklubi Kerubin sekä tuotti konsertteja ja kiertueita. Kerubi jatkaa toimintaansa edelleen mutta eri omistuksessa. Vuonna 1994 Hyttinen perusti Pikku Enkeli -levykaupan joka oli Levykauppa Levy Eskojen esiaste.
Vuonna 1994 Hyttinen aloitti Joensuun laulujuhlien Juhannusfestivaalin tuottajana ja ohjelmapäällikkönä ja toteutti Ilosaarirockin alue- ja backstage-palvelut sekä oheisklubit. Vuonna 1996 Hyttinen perusti internetsisältöjä tuottavan yrityksen Net Angelin levykauppa Pikku Enkelin kellariin vuonna 1997. Tämän jälkeen hän siirtyi osakkaaksi Provisual-multimediayritykseen. Provisual Oy tuotti lähinnä perinne- ja populaarikulttuuriin keskittyviä internetjulkaisuja sekä Eastpop nimisen CD-ROM -teoksen. Teos julkaistiin vuonna 2000 Hyttisen tuottamassa Eastpop-festivaalissa, jossa esiintyivät muun muassa Hassisen Kone, Nightwish, Neljä Ruusua ja Eläkeläiset. Tapahtuma lähetettiin livenä verkossa ja siitä tehtiin ”Hassisen Kone – 20 vuotta myöhemmin” -DVD sekä televisio-ohjelma. Ohjelma voitti Paras musiikkiohjelma -Venlan vuonna 2002.
Hyttinen ja Provisual Oy muuttivat Helsinkiin vuonna 2001 perustaakseen vuonna 2002  Pixoff.net -elokuvayhteisön verkkoon yhteistyössä av-alan yhdistysten ja yritysten kanssa. Pixoff voitti useita alan palkintoja. Yhtiö keskittyi lukuisten musiikkialan DVD – ja hybridijulkaisuiden tuottamiseen] sekä niiden viestintään ja markkinointiin. Hyttinen toimi vastaavana tuottajana noin 40:llä kotimaisella musiikki-DVD:llä, Tapio Rautavaara, Juha Wainio, Esa Pakarinen, Kari Tapio hybriditeoksilla, mm. Hassisen Kone, Värttinä ja Ismo Alanko Teholla TV ohjelmat ja Jaakko Teppo-, Esa Pakarinen- ja Lähtekäämme metsään - lastenmusikaalin ja sama nimisen äänitteen. Hyttinen tuotti myös mobiilisovelluksia eri yhtyeille kuten Nightwish, Ismo Leikola, Hassisen Kone sekä toimitti kolme kirjaa Festariopas, Aika laulaa lapsen kanssa sekä Artisti ABC. Samaan aikaan yhtiö teki useita viestintä- ja mainoskampanjoita tapahtumille sekä kulttuuri- ja ravintola-alan yrityksille.
Vuonna 2013 Hyttinen perusti Facebookiin ”Tolkku käteen alkoholiverotuksessa” -kampanjan sekä aihetta käsittelevät verkkosivut. Kampanja toteutti lukuisia eri tapahtumia ja tempauksia. Hyttinen perusti Facebookkiin myös Pienpanimot -yhteisön ja sähköisti Suomen Olutseura ry:n OlutPOSTI-lehden liiketoiminnan ja on vuoden 2018 alusta kyseisen median kustantaja. Cyde Hyttinen valittiin vuoden 2014 ulkopohjoiskarjalaiseksi. Valinnan perusteina muun muassa se, kuinka Cyde Hyttinen on tuonut Pohjois-Karjalaa positiivisesti esille jo vuosia. Vuoden ulkopohjoiskarjalaisen titteli myönnetään taustaltaan pohjoiskarjalaiselle, valovoimaiselle vaikuttajalle, joka on tuonut pohjoiskarjalaisuutta myönteisellä tavalla esille. Vuoden ulkopohjoiskarjalaisen valinnasta päättävät Pohjois-Karjalan maakuntaliitto, Joensuun kaupunki, Itä-Suomen yliopisto ja sanomalehti Karjalainen.

Palkinnot ja kunniamaininnat

Vuoden ulkopohjoiskarjalainen 2014: Vuoden ulkopohjoiskarjalaisen valinnasta päättävät Pohjois-Karjalan maakuntaliitto, Joensuun kaupunki, Itä-Suomen yliopisto ja sanomalehti Karjalainen.