Dorset

Maantiede

Dorsetin pinta-ala on 2 653 neliökilometriä, ja sen itäisin ja läntisin piste ovat 76 kilometrin ja pohjoisin ja eteläisin piste 53 kilometrin päässä toisistaan. Sitä ympäröivät Wiltshire koillisessa, Hampshire idässä, Englannin kanaali etelässä, Devon lännessä ja Somerset luoteessa.
Wiltshiren liitukiviylängöt jatkuvat Dorsetin alueella Dorset Downsin kukkuloina. Dorset Downs jakaantuu pohjoiseen ja eteläiseen osaan, joiden väliin jää kiilanmuotoinen alue alavaa, hiekka- ja savipohjaista maata. Se on oikeastaan osa Hampshiren allasta, jonka länsiosasta vedet valuvat Frome- ja Piddlejokia pitkin Poolen edustalle ja itäosasta Avon- ja Stourjokia pitkin Christchurchin edustalle. Dorset Downsin pohjois- ja länsipuolella, Devonin ja Somersetin vastaisella rajalla, on toinen hiekka- ja savipohjaisen maan alue. Suurinosa kreivikunnan pohjoisosien vesistöistä valuu Stouriin ja sen sivujokiin.
Puolet kreivikunnan väestöstä elää sen kaakkoisosan taajamassa, joka muodostuu useista yhteenkasvaneista kaupungeista, suurimpina niistä Bournemouth, Poole ja Christchurch. Muu osa Dorsetista on suhteellisen harvaan asuttua maaseutua. Sen itäreunalta alkaa New Forestin kansallispuisto, jonka metsissä ja nummilla vaeltaa poneja.

Historia

Dorsetin ensimmäiset asukkaat olivat mesoliittisia metsästäjä-keräilijöitä. Kreivikunnan liitukivikukkuloilta on löydetty useita kivi-, pronssi- ja rautakautisia monumentteja. Kolmen kilometrin päässä Dorchesteristä sijaitseva Maiden Castle on Euroopan suurimpia rautakautisia linnavuoria. Cerne Abbasin jättiläinen on kukkulanrinteeseen ammoin kaiverrettu alastoman miehen kuva, joka näkyy useiden kilometrien päähän. Tutkijat eivät ole pystyneet selvittämään sen tarkkaa tekoajankohtaa.
Roomalaiset saivat Maiden Castlen hallintaansa vuonna 43 ja perustivat nykyisen Dorchesterin paikalle Durnovarian kaupungin, josta johti säteittäin teitä muihin kyliin ja kaupunkeihin. Roomalaisten vetäydyttyä Britanniasta 400-luvulla Dorsetista tuli osa Wessexin valtakuntaa. Anglosaksit perustivat seudulle Christchurchin, Shaftesburyn ja useita muita kaupunkeja, ja Sherbornesta kasvoi Wessexin pääkaupunki. He rakensivat Dorsetiin myös useita luostareita, joista tuli ajan myötä merkittäviä maanomistajia ja vallankäyttäjiä.
Anglosaksien viimeisen kuninkaan Harald Godwininpojan hävittyä Hastingsin taistelun (1066) Vilhelm Valloittajalle Britannia siirtyi normannien hallintaan. 1100-luvulla maassa vallinneen anarkian aikana Dorsetiin rakennettin useita linnoja, muun muassa Corfe Castleen, Powerstockiin, Warehamiin ja Shaftesburyyn. Kreivikunnan rannikolla käytiin satavuotisen sodan taisteluita 1337–1453, ja musta surma saapui sen rannikkokaupunkien kautta Englantiin. Weymouth oli ensimmäisiä kaupunkeja, joka joutui kulkutaudin armoille vuonna 1348.
1500-luvulla tapahtuneen uskonpuhdistuksen myötä luostarit lakkautettiin ja niiden maat luovutettiin aatelisten hallintaan. Vuosina 1642–1651 käyty verillinen Englannin sisällissota jakoi väestön rojalisteihin ja parlamentaristeihin myös Dorsetissa. Paikallisväestö turhaantui sotaan ja muodosti omat aseelliset joukkonsa, Dorset clubmen (’Dorsetin nuijamiehet’), jotka tekivät vastarintaa sodan molemmille osapuolille. Sodan jälkeen Dorset sekaantui kuningasta vastaan järjestettyyn Monmouthin kapinaan, jonka seurauksena monet paikallisista aatelisista mestattiin tai karkotettiin Britannian siirtomaihin.
1700- ja 1800-luvuilla kreivikunnassa kärsittiin taloudellisesta niukkuudesta ja sen aiheuttamista levottomuuksista. Napinvalmistuksesta tuli yli sadan vuoden ajaksi tärkein teollisuudenala, joka työllisti lähinnä naisia. Vuonna 1815 Britanniassa kotiutettiin 250 000 sotilasta, mikä suisti maan taloudelliseen kriisiin, jota tehtaiden kiihtyvä koneistaminen pahensi. Kurjistuneet olot johtivat Dorsetissa ja muissa kreivikunnissa mellakoihin, joiden aikana väkijoukot tunkeutuivat tehtaisiin ja rikkoivat koneita. 1830-luvulla Tolpuddlen marttyyrit puolustivat parempia työoloja, mikä johti Britannian ammattiyhdistysliikkeen perustamiseen.

Hallinto

Dorsetilla ei ole ollut hallinnollista asemaa huhtikuusta 2019 lähtien, jolloin kreivikunnanvaltuusto lakkautettiin ja kreivikunta jaettiin kahteen itsenäiseen yhtenäishallintopiiriin. Lordiluutnantti Angus Campbell on edustanut Ison-Britannian kuningatarta kreivikunnassa tammikuusta 2014 lähtien.

Talous

Dorset on enimmäkseen maaseutua sen kaakkoisosassa sijaitsevaa Bournemouthin ja Poolen kaupunkialuetta lukuun ottamatta. Maanviljely on yhä merkittävin maankäytön muoto, vaikka se ei olekaan enää tärkein työllistäjä. Kreivikunnan liitukiviylänköjen suurilla maatiloilla harjoitetaan lypsykarjataloutta ja ohranviljelyä. Alavammilla mailla maatilat ovat pienempiä ja monialaisia, ja niillä kasvatetaan sikoja ja siipikarjaa sekä harjoitetaan puutarhataloutta.
Metsätalouden merkitys on kasvanut ja Forestry Commission omistaa suurimman osan metsistä. Portlandin kalkkikiveä ja Purbeckin marmoria louhitaan rakennusteollisuuden käyttöön. Dorsetissa on myös yksi Britannian viimeisistä yhä toiminnassa olevista kaoliinisavikaivoksista, josta saatavaa savea kuljetetaan Staffordshireen keramiikkateollisuuden käyttöön. Kimmeridgen lähistöltä on porattu jonkin verran maaöljyä ja maakaasua.
Matkailusta on tullut tärkeä elinkeino, varsinkin Dorsetin suurimmissa kaupungeissa Bournemouthissa, Poolessa ja Weymouthissa. Bournemouth on ollut lomakeskus jo vuodesta 1879 asti, ja myös Weymouthissa ja Portlandissa vierailee vuosittain paljon turisteja.

Rautatiet

Lontoon Waterloon rautatieasemalta saapuva päärata kulkee Bournemouthin, Poolen ja Warehamin kautta ja päättyy Weymouthiin. Weymouthista liikennöi myös seutujunia Bristolin Temple Meadsin rautatieasemalle.

Lauttaliikenne

Weymouthin ja Poolen satamista liikennöi lauttoja Englannin etelärannikolle, Guernseyn ja Jerseyn saarille sekä Cherbourgiin ja Saint-Malon satamiin Ranskan pohjoisrannikolla.

Lentoliikenne

Dorsetin ainoa kansainvälinen lentokenttä sijaitsee Bournemouthissa. Sieltä on lentoyhteyksiä Espanjaan, Portugaliin, Kreikkaan, Turkkiin, Puolaan, Sveitsiin, Maltalle, Suomeen, Italiaan ja Kyprokselle.

Urheilu

Vuoden 2012 kesäolympialaisten purjehduskilpailut käytiin Dorsetin rannikolla.

Lippu

Dorsetin lipussa on keltaisella pohjalla punaisen reunuksen ympäröimä valkoinen risti. Lippu valittiin kreivikunnanvaltuuston vuonna 2008 järjestämässä suunnittelukilpailussa, ja sen suunnittelivat Dorsetista kotoisin olevat Dave White ja Stephen Coombs. Miehet ottivat suunnitelmansa lähtökohdaksi Cornwallin ja Devonin ristiliput. He päätyivät käyttämään lipussa valkoista ja punaista väriä, koska ne esiintyvät myös kreivikunnanvaltuuston vaakunassa, ja täydensivät väriyhdistelmän keltaisella. Lippu on omistettu viikinkien vuonna 831 surmaamalle Pyhälle Candidalle ja se otettiin viralliseen käyttöön 16. syyskuuta 2008.

Pyhän Candidan päivä

Dorsetin kreivikuntapäivää vietetään kesäkuun 1. päivänä Pyhän Candidan muistoksi.

Nimikkokukka

Vuonna 2004 Dorsetin nimikkokukaksi valittiin kellokanerviin kuuluva Erica ciliaris Plantlife International -järjestön pitämässä yleisöäänestyksessä. Kasvin nimi on englanniksi Dorset heath, ’dorsetinkellokanerva’. Sitä esiintyy Yhdistyneessä kuningaskunnassa vain Kaakkois-Dorsetissa (erityisesti Purbeckin saarella), Länsi-Cornwallissa sekä satunnaisesti Devonissa ja Hampshiressä.