google/wiki40b huggingface dataset:
Anouk Hoogendijk

Anouk Hoogendijk (s. 6. toukokuuta 1985 Utrecht, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Arsenalia ja Alankomaiden maajoukkuetta.
Hoogendijk on edustanut Utrechtia alkaen vuodesta 2007, jolloin seuran naisjoukkue ja naisten Eredivisie perustettiin. Sitä ennen hän edusti Saestumia, jonka kanssa hän voitti kahdesti Alankomaiden-mestaruuden ja ylsi kauden 2006–2007 UEFA Cupin puolivälieriin.
Alankomaiden maajoukkueissa Hoogendijk on pelannut 14-vuotiaasta lähtien. Hän pelasi alle 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 2003, mikä oli ensimmäinen kerta kun alankomaalainen naisjoukkue osallistui arvokilpailuihin. Naisten maajoukkueessa Hoogendijk debytoi 6. elokuuta 2004 ottelussa Japania vastaan. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon vuoden 2009 EM-kilpailuissa, joissa se ylsi välieriin. Hän oli avauskokoonpanossa joukkueensa kaikissa viidessä ottelussa ja teki ratkaisevan maalin rangaistuspotkukilpailussa Ranskaa vastaan turnauksen puolivälierissä.
Perl 6

Perl 6 on Perl-ohjelmointikielen kehitysversio. Kehitystyö alkoi vuonna 2000. Perl 6:n suunnittelussa on lähdetty Perl 5:stä, mutta kyse on koko kielen ja sen tulkin uudelleenkirjoittamisesta.
Perl 6:ssa on monia muutoksia verrattuna Perl 5:een. Se ei ole taaksepäin yhteensopiva, mutta siellä tulee olemaan yhteensopivuustila. Larry Wall, Perlin luoja, on kutsunut Perl 6:ta yhteisön uudelleenkirjoittamaksi Perliksi, koska hänen suunnitelmansa perustuu 361:een yhteisön jäsenten tekemään ehdotukseen. Ehdotukset on julkaistu vuonna 2000. Wall on kirjoittanut suunnitelmansa pitkiin esseisiin, joita hän kutsuu nimellä Apocalypse. Esseiden numerointi vastaa lukuja kirjassa Programming Perl ("The Camel Book"). tärkeimpiin Apocalypse-esseisiin liittyy myös Damian Conwayn Exegesis-artikkeli, joka antaa ominaisuuksista käytännön esimerkkejä. (Nimet selittyvät sillä, että apokalypsi tarkoittaa ilmestystä tulevista asioista ja eksegeesi on selitys tekstistä.)
Perl 6:ta varten on kehitetty alustariippumatonta tavukoodia ajava virtuaalikone nimeltä Parrot,, mutta joka on suunniteltu myös muiden kielten tarpeisiin.
Perl 6:sta on olemassa toteutus Rakudo Perl, joka tuottaa Parrot- ja MoarVM-virtuaalikoneiden tavukoodia,
sekä Haskell-kielellä kirjoitettu Pugs.
Perl 6 on myös toteutettu Perl 5:n v6.pm-moduulina. Mikään toteutus ei ole toistaiseksi täydellinen tai täysin toimiva.

Suurimmat muutokset

Perl 5:n ja Perl 6:n välillä on satoja, ellei tuhansia muutoksia, yleisenä ajatuksena on ollut: "keep Perl 6 Perl" ("pidetään Perl 6 Perlinä"). Useat muutokset normalisoivat kieltä; tekevät oppimisen helpoksi ja tehdäkseen "helppoja asioita helposti ja vaikeita mahdolliseksi".

Muuttujat

# Perl 5
my @array = (0, 1, 2, 3);
my $element = $array[1]; # $element equals 1
Mutta Perl 6:ssa se näyttää hieman erilaiselta
my @array = (0, 1, 2, 3);
my $element = @array[1]; # $element equals 1
Tämä helpottaa lukemista, koska yleensä $array... on yleensä @array.

Olio-ohjelmointi

Perl 5 tukee olio-ohjelmointia siunauksen (blessing) avulla. Minkä tahansa viittauksen voi siunata luokan olioksi:
# Perl 5
my $olio = bless $viittaus, 'Luokka';
Siunatulla oliolla voi sen jälkeen olla metodeita, joita käytetään nuolisyntaksilla (->):
# Perl 5
$olio->metodi();
Tämä saa Perlin löytämään metodi-nimisen aliohjelman ja kutsumaan sitä niin, että $olio on ensimmäinen parametri ja muut parametrit tulevat sen jälkeen.
"Helpot asiat helposti ja vaikeat mahdolliseksi" -hengessä Perl 6 pitää vanhan siunausmallin, mutta ottaa käyttöön paljon selvemmän olio-ohjelmointimallin. Esimerkiksi jos halutaan tehdä luokka, joka sisältää sisällään pisteet x ja y:
class Piste is rw {
    has $.x;
    has $.y;
}
Ja sitä käytetään näin:
my Piste $point .= new;
$point.x = 1.2;
$point.y = -3.7;
Perl 6 käyttää siis monista muista kielistä, esimerkiksi C++:sta, Javasta, Python (ohjelmointikieli)Pythonista ja Rubysta,  tuttua pistenotaatiota olion sisältämien muuttujien tai metodien kutsumisessa.
Knut Bergsland

Knut Bergsland (7. maaliskuuta 1914–9. heinäkuuta 1998) oli norjalainen kielitieteilijä, joka toimi fennougristiikan professorina Oslon yliopistossa 1947–1981. Hän tutki pääasiassa saamen kieltä ja Eskimo-aleuttilaisia kieliä.
Valko-Venäjän alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkue

Valko-Venäjän alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkue edustaa Valko-Venäjää alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa. Joukkue on päässyt lopputurnaukseen kolmesti – 2004, 2009 ja 2011. Vuoden 2011 kisoissa Valko-Venäjä sijoittui kolmanneksi ja hankki maalle paikan 2012 olympialaisiin.
Surun neitsyet

Surun neitsyet tai Viisi surevaa naista on taiteilija Ina Collianderin puupiirros vuodelta 1950. Teos on kooltaan 32,5×44,2 cm ja Ateneumin kokoelmissa on siitä vedos, joka kuuluu Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmiin.
Surun neitsyet kuvaa viittä pitkätukkaista nuorta naista vaipuneena maahan, osa peittää kasvonsa. Yksi tytöistä makaa vatsallaan, toinen tytöistä koskettaa kolmatta tyttöä selkään. Ympäristönään heillä on erämaata muistuttava hietikko.
Kuriiri

Historiaa

Kuriireja on ollut olemassa jo ennen tavallisen postin perustamista.
Yanic Truesdale

Yanic Truesdale (s. 17. maaliskuuta 1970 Montreal, Quebec, Kanada) on kanadalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten ​ televisiosarjasta Gilmoren tytöt.
Tampereen Jalkapalloklubi

Tampereen Jalkapalloklubi (TJK) on vuonna 1972  perustettu tamperelainen jalkapalloilun ja futsalin erikoisseura. 
TJK:n naisten edustusjoukkue pelaa kaudella 2013 Naisten Ykkösen B-lohkossa.
Settsu

Palvelus

Alus osallistui ensimmäisessä maailmansodassa merireittien partioinnin lisäksi Tsingtaon piiritykseen. Vuonna 1922 sen aseet ja panssarointi poistettiin Kuressa Washingtonin laivastosopimuksen perusteella. Alus poistettiin alusluettelosta 1. lokakuuta 1923, mutta jo seuraavana vuonna se panssaroitiin kevyesti tukialuslentäjien maalilaivaksi. Aluksen keskimmäinen savuhormi ja panssarivyö poistettiin, ja aluksen nopeus oli laskenut 16 solmuun.
Alus muutettiin vuosina 1937–1938 radio-ohjattavaksi, jolloin sen ohjaajana toimi hävittäjä Yūkaze, ja sen panssarisuojaa vahvistettiin kestämään kahdeksan tuuman kranaatin osuma tai 12 000 jalasta pudotetun 10 kilogramman lentopommin osuma. Samalla alukselta poistettiin yksi kattila. Vuonna 1940 alukselle asennettiin uudet kattilat ja koneet, ja keskimmäinen savuhormi palautettiin, mutta etummainen hormi jäi toimettomaksi. Alus jatkoi palvelustaan tukialuslentäjien koulutuksessa, kunnes Yhdysvaltain laivaston Task Force 38:n lentokoneet upottivat sen 24. heinäkuuta 1945 matalaan veteen. Aluksen hylky nostettiin, ja se romutettiin Harimassa sodan jälkeen.
Ukkosen jyrähdys

Ukkosen jyrähdys (A Sound of Thunder) on yhdysvaltalaisen Ray Bradburyn tieteisnovelli, joka julkaistiin vuonna 1952. Kyseinen novelli käsittelee aikamatkustusta ja se kuuluu kuuluisimpiin aikamatkuksesta kertoviin romaaneihin.
Tarinan lähtökohtiin kuuluu Time Safari, Inc. -niminen yhtiö, jonka liikeidea on tarjota asiakkailleen mahdollisuus metsästää menneisyydessä eläneitä suurpetoja, kuten esimerkiksi Tyrannosaurus rex -hirmuliskoja. Kirjan ajatuksiin kuuluu myös se, että pienikin muutos menneisyydessä voi muuttaa tulevaisuutta hyvinkin paljon. Tämän vuoksi Time Safari -yhtiö on asettanut tiukat ehdot sille, mitä menneisyydessä saa tehdä ja mitä ei. Novellissa dinosauruksia metsästävän aikamatkustajan jalkoihin jää perhonen. Kun hän palaa tosiaiakaan, hän huomaa monien asioiden muuttuneen.
Artur Axmann

Artur Axmann (18. helmikuuta 1913 Hagen, Saksa – 24. lokakuuta 1996 Berliini, Saksa) oli Hitler-Jugendin johtaja vuosina 1940–1945.
Axmann liittyi Hitler-Jugendiin vuonna 1928. Hän eteni neljässä vuodessa johtavaan asemaan ja Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen valtaannousun jälkeen 1933 Axmann nimettiin valtakunnan nuorisojohdon sosiaaliasioiden toimiston johtajaksi. Elokuussa 1940 hänet nimettiin valtakunnan nuorisojohtajaksi Baldur von Schirachin tilalle. Vuonna 1941 hän palveli itärintamalla, jossa hän haavoittui vakavasti ja menetti kätensä. 
Kun puna-armeija lähestyi Berliiniä vuonna 1945, Axmann komensi Volkssturmille alistettuja Hitler-Jugend-joukkoja. Nuorimmat taisteluihin ja taistelutoimintaan osallistuneista olivat vain 11-vuotiaita eikä osaa pojista ja tytöistä oltu koulutettu käyttämään aseita. Puolustaessaan Hitler-nuorten kanssa Pichelsdorfin siltaa Berliinissä Axmann hylkäsi lapsista koostuneen osastonsa ja pakeni säästääkseen oman henkensä. 
Hän asui Adolf Hitlerin Führerbunkerissa sodan viimeisinä päivinä. Hitlerin tehtyä itsemurhan 30. huhtikuuta Axmann pakeni Martin Bormannin ja Ludwig Stumpfeggerin kanssa. Hän joutui heistä eroon ja jouduttuaan palaamaan jälkiään Axmann löysi Bormannin ja Stumpfeggerin ruumiit.  Axmann onnistui välttämään pidätyksen ja hänen otaksuttiin kuolleen. Hän käytti nimeä Erich Siewert kuukausien ajan, ennen kuin hänet saatiin kiinni joulukuussa 1945. Nürnbergin denatsifikaatio-oikeudenkäynnissä 1949 Axmann tuomittiin kolmeksi vuodeksi ja kolmeksi kuukaudeksi vankeuteen. 
Vapauttamisen jälkeen Axmann toimi myyntimiehenä. Vuonna 1958 hänet tuomittiin Länsi-Berliinissä pidetyssä sotarikosoikeudenkäynnissä lisäksi 35 000 D-markan sakkoihin, jotka vastasivat noin puolta hänen silloisesta omaisuudestaan.
Lauri Hämäläinen

Lauri Hämäläinen (10. elokuuta 1832 Rautalampi – 29. syyskuuta 1888 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä, urkuri ja pianonvirittäjä.

Henkilöhistoria

Hämäläisen vanhemmat olivat sumiaislaislähtöinen seppä Johan Gabriel Hämäläinen ja Anna Pynnönen. Perheeseen kuului vanhempien lisäksi kymmenen lasta. Hämäläinen opiskeli Tukholman kuninkaallisessa musiikkiakatemiassa 1860-1864, toimittuaan sitä ennen jonkin aikaa Oulun ruotuväen soittokunnassa. Opinnot päätettyään hän toimi Viipurissa sotilaskapellimestarina,  Viaporissa urkurina ja Meissnerin teatteriorkesterin viulistina. Helsingin Vanhan kirkon urkuri hän oli 1871-1888 ja Helsingin lukkari- ja urkurikoulun urkujen soiton opettajana 1882-1888. Hämäläinen opetti muun muassa Oskar Merikantoa.  
Hämäläinen oli naimisissa vuodesta 1875 Emma Fredrika Kekonin (k. 1931) kanssa.  Heidän tyttärensä Armi (1885–1979) avioitui vuonna 1908 säveltäjä, kuoronjohtaja ja kirjailija Heikki Klemetin kanssa. Perheen poika Väinö Hämäläinen (1876–1940) oli taas taidemaalari, graafikko ja kuvittaja ja hänen poikansa jazzmuusikko, kapellimestari ja tuotantopäällikkö Olli Hämäläinen (1924-1984).

Taiteellinen tuotanto

Hämäläisen sävellyksiin kuuluu mm. yksinlauluja kuten Kuhun taidan verrata. Hänen säveltämiään ovat myös Turun marssi, Jyväskylän palokunnanmarssi, Valtiopäivien marssi sekä laaja urkutuotanto, josta hän julkaisi kokoelmat Orgelmusik för kyrkan vuonna 1874 ja Helmivyö vuonna 1878. Hän myös toimitti vuonna 1868 ilmestyneen Suomalaisia kansanlauluja ja tanssia -teoksen.
Alberto Paloschi

Seurajoukkueura

Paloschi teki ensiesiintymisensä Serie A:ssa 10. helmikuuta 2008, kun hänen edustamansa Milan voitti Sienan kotonaan 1–0. Hän teki myös ottelun ainoan maalin. Yhteensä Paloschi pelasi seurassa kaudella 2007–2008 seitsemän sarjaottelua, joissa teki kaksi maalia. Syyskuussa 2008 Serie B:ssä pelaava Parma hankki hänet 2,2 miljoonalla eurolla. Paloschi teki 12 maalia 38 ottelussa, kun Parma sijoittui Serie B:ssä toiseksi ja nousi pääsarjaan. Siellä Paloschi teki kaudella 2008–2009 Parmalle neljä maalia 17 ottelussa.
Syksyllä 2010 Paloschi pelasi Parmassa vain yhden Serie A -ottelun, ja tammikuussa 2011 hän vaihtoi seuraa sarjan sisällä siirtyen Genoaan. Kevätkaudella Paloschi teki Genoassa kaksi maalia 12 sarjaottelussa. Heinäkuussa 2011 Paloschi palasi Milaniin seuran hankkiessa hänet 4,4 miljoonalla eurolla. Milan kuitenkin lainasi hänet elokuussa niin ikään Serie A:ssa pelaavaan Chievoon. Kaudella 2011–2012 Paloschi teki viisi maalia 32 sarjaottelussa. Kaudella 2012–2013 hän ehti tehdä kymmenessä ottelussa seitsemän maalia, kunnes Chievo teki siirrosta pysyvän tammikuussa 2013 hankkien Paloschin 3,5 miljoonalla eurolla. Loppukauden aikana Paloschi pelasi toiset kymmenen sarjaottelua, muttei enää onnistunut maalinteossa.
Kaudella 2013–2014 Paloschi teki 13 maalia 34 ottelussa ja kaudella 2014–2015 yhdeksän maalia 37 ottelussa.

Maajoukkueura

Paloschi pelasi vuosina 2006–2013 Italian poikien ja nuorten maajoukkueissa yhteensä 43 ottelua, joissa hän teki 14 maalia. Hän oli mukana alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2011 ja 2013 saavuttaen jälkimmäisessä turnauksessa hopeaa. Paloschi teki vuoden 2011 turnauksessa yhden maalin pelaten neljä ottelua ja vuoden 2013 turnauksessa yhden maalin pelaten seitsemän ottelua.
M/S Thor Liberty

Kohu

Joulukuussa 2011 laiva oli räjähde- ja ohjuslastissa matkalla Saksasta Etelä-Koreaan. Se saapui Suomen vesille 9.12., joutui Saaristomerellä myrskyssä vaikeuksiin ja pyysi luotsin. Satamassa havaittiin, että räjähteet oli lastattu huonosti. Ohjukset oli ilmoitettu käännöksessä virheellisesti ilotulitteiksi, kun alkuperäisessä rahtikirjassa luki "rockets". Sillä ei ollut aseiden kauttakuljetuslupaa, joten ohjukset ja räjähteet takavarikoitiin.
Laiva siirrettiin Kotkan Mussalon satamaan. Ohjukset oli lastattu laivaan Emdenin satamakaupungissa. Ne oli myynyt Saksan hallitus Etelä-Koreaan.
Laiva lähti Kotkan Mussalosta 6. tammikuuta 2012 klo 4 aamuyöllä mukanaan räjähteet ja ohjukset uudelleen pakattuina. Laivaan lastattiin myös muun muassa paperikoneen osia. Laivan päällikkö ja perämies pääsivät myös lähtemään, sillä matkustuskielto purettiin, vaikka heitä odottaa syyte räjähdelastin puutteellisesta lastauksesta.
Heidi Lindén

Heidi Lindén on suomalainen ohjaaja, näyttelijä, käsikirjoittaja, muusikko ja tuottaja.

Ura

Lindén aloitti uransa näyttelijänä. Hän esiintyi Zaida Bergrothin elokuvassa Lasileuka. Lindén tuotti ensimmäisen koko pitkän elokuvansa Pystyssä (engl. Indebted) vuonna 2012. Elokuva voitti parhaan esikoiselokuvan palkinnon Lontoon Raindance-elokuvajuhlilla 2012. Lindén esitti elokuvassa myös yhden päärooleista (Ellin roolin).
Lindén on opiskellut näyttelijäntyötä Suomessa Tampereen yliopiston Näyttelijäntyön laitoksella sekä elokuvaohjausta Helsingissä Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa. Hän on teatteritaiteen maisteri Tampereen yliopistosta (2008) ja taiteen kandidaatti Aalto-yliopistosta (2017). Aikaisemmin Lindén opiskeli jazzia Helsingin Pop & Jazz Konservatoriossa..
Lindén osallistui Idols-kilpailuun 2004.
Linden näyttelee uudessa Napapiirin sankarit 3 -elokuvassa 2017.
Lindén näyttelee TV- sarjoissa Sorjonen, Koukussa, Mustat Lesket, Hinnalla Millä Hyvänsä ja Toisen kanssa. Lindén näytteli 32-osaisessa Radio Millennium -televisiosarjassa (Yle TV2) Jennyn roolia. Lindén esiintyi MTV3:n Putous-ohjelmassa Marilynina Armi Toivasen luoman hahmon Leena Herppeenluoman sketsissä. Lindén on työskennellyt muun muassa Lilla Teaternilla, Helsingin kaupunginteatterissa, Moskito Televisionilla, Zodiak Entertainmentilla, Peacock-teatterissa, Aleksanterin teatterissa ja Ylellä.
Lindén on ohjannut näytelmiä Linnateatteriin, Turkuun.
Lindenin ohjaustyö "Täg me in Tinder" (elokuva), sai ensi iltansa keväällä 2016, Lindén työstää parhaillaan pitkää elokuvaa "Collection".
Lindén työskentelee ohjaajana tarinankerrontayhtiö Lucy Loves Storiesilla.

Me Too -kampanja

Lindénin Aalto-yliopistoon tekemä lopputyö ”Pelkoa ja inhoa naisena Suomen elokuva-alalla vuonna 2016” tuli julkisuuteen syksyllä 2017, kun Harvey Weinsteinin tapauksesta liikkeelle lähtenyt Me Too -kampanja levisi Suomeen. Lindén kertoi julkisuudessa, että materiaalissa toistuu noin 5–10 nimeä. Tästä tulee nimi ”Lindénin lista”. Lopputyötään varten Lindén haastatteli viittätoista naista. Lokakuussa 2018 julkaistuun #Metoo-vallankumous -kirjaansa hän kertoi saaneensa tietoja yli 150 naiselta.
Toimittaja Arja Paananen oikaisi Ilta-Sanomissa Lindénin tietoja: mainittu lopputyö ei ole gradu vaan kandidaatintyö, ja häirintäkertomuksensa tapahtumahetkellä hän oli 19-vuotias eikä 17-vuotias.
Naisasialiitto Unioni nimitti Lindénin vuonna 2018 Vuoden Lyytiksi. Nimitys on vuosittain myönnettävä tunnustus ansiokkaasta tasa-arvotyöstä.
Bremenin soittoniekat

Bremenin soittoniekat (uusimmassa suomennoksessa Bremenin pelimannit)
on Grimmin veljesten kirjaama kansansatu, jossa aasi, koira, kissa ja kukko karkaavat isänniltään, jotka kohtelevat eläimiään huonosti. Eläimet päättävät lähteä Bremeniin, joka on kuuluisa vapaudestaan ja siitä, että siellä voi elää ilman omistajiaan.

Juoni

Matkallaan Bremeniin eläimet näkevät valaistun mökin ja siinä neljä ryöväriä nauttimassa saalistaan. Eläimet päättävät esiintyä ryöväreille saadakseen palkkioksi ruokaa. Eläinten mölinä pelästyttää ryövärit, jotka pakenevat mökistä tiehensä. Eläimet valtaavat mökin. Myöhemmin yöllä ryövärit palaavat ja lähettävät yhden joukosta ottamaan selvää tilanteesta. Kissa raapii ryövärin kasvoja, aasi potkaisee ja koira puree sekä kukko ajaa takaa niin, että tunnustelija kertoo hirviöiden vallanneen talon ja niin ryövärit hylkäävät mökin, johon eläimet asettuvat asumaan.
Aberdarenherttu

Levinneisyys

Aberdareherttua tavataan Kenian keskiosissa. Sen levinneisyysalue on hyvin pieni, ja sen kanta on nopeasti pienenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. Aberdarenherttu on luokiteltu vaarantuneeksi. Se on kuitenkin yhä paikallisesti yleinen suotuisissa elinympäristöissä.

Elinympäristö

Aberdarenherttu elää ylänköjen kosteilla ruohikkoalueilla. Sen elinympäristöt sijaitsevat 2 300 metrin yläpuolella.
Kuplakammio

Kuplakammio on hiukkasilmaisin, jolla havaitaan sen läpi kulkeneita sähköisesti varattuja hiukkasia. Kuplakammion periaatteen keksi yhdysvaltalainen fyysikko Doland Glaser vuonna 1952. Hän sai siitä fysiikan Nobelin palkinnon 1960. Entisaikoina kuplakammio oli suosittu väline korkeaenergiafysiikan tutkimuksissa, nykyään ne on korvattu muilla ilmaisimilla.

Toimintaperiaate

Kuplakammio on painesäiliö, jonka sisällä on nestettä. Sen täytteenä voi käyttää esimerkiksi vetyä, neonia tai propaania. Neste pyritään pitämään lähellä kiehumispistettään. Kammio on kuitenkin rakennettu siten, että painetta voidaan muuttaa hyvin nopeasti.
Ennen hiukkasen odotettua saapumista kammioon sen painetta lasketaan äkillisesti, jolloin nesteen kiehumispiste laskee alemmaksi kuin nesteen lämpötila on. Tämä aiheuttaa kammion sisäisen nesteen ylikuumenemisen. Tutkittavan varatun hiukkasen mennessä ylikuumentuneen nesteen läpi syntyy hiukkasen reitin varrelle ioni-elektroni -pareja. Energia siirtyy nesteeseen ja syntyy pieniä kuplia, jotka jatkavat laajenemistaan nopeasti, kun painetta kammiossa edelleen lasketaan. Hiukkasen kulkema reitti nähdään näiden kuplien muodostamista helminauhamaisista jonoista.
Tällainen ilmaisin vaatii visuaalista analysointia. Hiukkasen tunnistaminen ja siihen liittyvät mittaukset tehdään analysoimalla kuplakammiosta useasta suunnasta otettuja valokuvia.
Närhilampi

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 158 metriä mpy.
Valtio

Valtio tarkoittaa sekä aluetta että oikeusjärjestelmää. Poliittisesti ja alueellisesti valtio on itsenäinen ja yhtenäinen   kokonaisuus. Toisaalta se on hallinnollinen, oikeudellinen ja taloudellinen järjestelmä. Julkisoikeuden mukaan valtio on ihmisyhdyskunta, joka määrätyllä alueella käyttää omintakeista ja pysyvää valtaa.

Määrittely

Valtio on osa yhteiskuntaa. Max Weberin klassisen määritelmän mukaan valtio on organisaatio, jolla on legitiimi väkivaltamonopoli tietyllä maantieteellisellä alueella.
Usein valtiosta puhuttaessa tarkoitetaan nimenomaan itsenäisiä eli suvereeneja valtioita. Sellaisia on maailmassa nykyisin noin 200, ja Etelämannerta lukuun ottamatta maapallon kaikki maa-alueet kuuluvat nykyisin johonkin valtioon. Merellä luetaan valtion alueeseen kuuluvaksi rannikon läheisyydessä olevat aluevedet, mutta niiden ulkopuolella olevat vesialueet eivät kuulu mihinkään valtioon vaan niitä sanotaan kansainvälisiksi vesiksi.
Itsenäisten valtioiden ohella on olemassa myös autonomisia valtioita, jotka kuuluvat jonkin muun valtion alaisuuteen, mutta joilla on enemmän tai vähemmän laaja itsehallinto. Esimerkiksi Suomi oli vuosina 1809–1917 Venäjän keisarikuntaan kuulunut autonominen suuriruhtinaskunta. Liittovaltio on valtio, jonka alue jakautuu pienempiin osavaltioihin, joilla on itsehallinto.

Sanan etymologia

Suomen kielen sana valtio on johdos sanasta valta. Sanan kehitti ilmeisesti Paavo Tikkanen vuonna 1846, ja sitä käytti ensimmäisen kerran Rietrikki Polén seuraavana vuonna Suometar-lehdessä ilmestyneessä matkakertomuksessaan. Aiemmin samassa merkityksessä oli käytetty muun muassa sanoja valtakunta, riikki ja kruunu.

Valtio-käsitteen historiaa

Valtio käsitteenä alkoi tulla laajempaan käyttöön keskiajan loppupuolella, jolloin se on liitetty voimakkaasti hallitsijaan ja siihen, mitä hallitsija omisti ja ketkä hänen alamaisiaan olivat. Vasta 1600-luvulla alettiin erottaa toisistaan käsitteinä hallitsija ja valtio instituutiona. Kehitys näkyi muun muassa siinä, että hallitsijasta koituvat hallinnolliset kustannukset alettiin erottaa omaksi kokonaisuudekseen valtion laitosten menoisa ja tuloissa.
Tällöin valtion käsitteeseen liitettiin muun muassa valtion ylläpitämä väkivaltakoneisto, jolla viitattiin poliisiin ja armeijaan.
Kotipäästäinen

Tuntomerkit

Kotipäästäisellä on hoikka ruumis, pienet silmät, lyhyet pyöreät korvat, lyhyet jalat, ohut häntä ja tuuhea turkki.

Levinneisyys

Kotipäästäistä tavataan Etelä- ja Keski-Euroopassa, Lähi-idässä ja Keski- ja Itä-Aasiassa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi, koska se on yleinen ja laajalle levinnyt laji, eikä sillä ole merkittäviä uhkia. Levinneisyysalueensa länsiosissa kotipäästäinen on harvinainen, mutta idempänä se on yleinen.
Dietyylikarbonaatti

Ominaisuudet

Dietyylikarbonaatti on huoneenlämpötilassa väritöntä nestettä. Yhdiste on veteen liukenematonta, mutta liukenee orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja dietyylieetteriin.

Valmistus ja käyttö

Dietyylikarbonaattia valmistetaan fosgeenin ja etanolin välisellä reaktiolla ja etanolia käytetään ylimäärin. Sivutuotteena muodostuu vetykloridia. Muodostuvasta tuotteesta poistetaan ylimääräinen reagoimaton etanoli tislaamalla.
Dietyylikarbonaattia käytetään pääasiassa selluloosajohdannaisten, kuten nitroselluloosa ja selluloosaeettereiden ja -estereiden, ja hartsien liuottimina. Siitä valmistetaan myös lääkeaineita, väriaineita ja maatalouskemikaaleja. Dietyylikarbonaattia voidaan käyttää myös liuottimena ja elektrolyyttinä litiumioniakuissa.
Anders Erik Afzelius

Anders Erik Afzelius (25. huhtikuuta 1779 Forshem, Ruotsi – 1. maaliskuuta 1850 Riika, Latvia) oli  ruotsalaissyntyinen  Suomessa vaikuttanut oikeusoppinut. Hän oli Turun akatemian yleisen ja kotimaisen lakitieteen professori vuodesta 1818. Hän joutui valtiollisen vainon kohteeksi ja joutui eroamaan vuonna 1822. Hän asettui asumaan Helsingin lähelle ja toimi lahjoitusmaatalonpoikien asianajajana ja joutui erityisesti kenraalikuvernööri Arseni Zakrevskin vihan kohteeksi. Tällöin hänet karkotettiin mutta hänen päästyään Ahvenanmaalle hänet pidätettiin ja karkotettiin Vjatkaan. Vuonna 1837 hän sai luvan asua Lappeenrannassa, mutta pidätettiin jälleen 1837 ja vietiin vangiksi Liivinmaalle Wendeniin. Hän sai oleilla Riiassa, jossa kuoli. Hänen syyllisyyttään mihinkään pidetään kyseenalaisena, eikä häntä koskaan varsinaisesti tutkittu eikä tuomittu.