Teropodit

Koko ja ulkonäkö

Teropodien tärkeimmät tuntomerkit ovat ontot luut, pitkä kallo, suuret silmäkuopat ja vahvat raajat, joissa oli kolme varvasta. Lähes kaikki teropodit kävelivät kahdella takaraajalla; muita kaksijalkaisia dinosauruksia olivat esimerkiksi suurin osa prosauropodeista sekä linnunlantioisista esimerkiksi paksupääliskot ja varhaiset ornitopodit. Joillakin teropodeilla oli päässään sarvet (kuten Carnotaurus ja Ceratosaurus) tai heltta (kuten Dilophosaurus, Cryolophosaurus ja Monolophosaurus). Monilla teropodeilla oli myös hankaluu, jollainen on myös nykyisillä linnuilla. Lihansyöjäteropodien leuoissa oli käyriä hampaita ja eturaajoissa terävät kynnet, joita ne käyttivät saalistuksessa.

Suomut ja höyhenet

Moni teropodiryhmä sisälsi höyhenpeitteisiä lajeja. Niistä kuitenkin monien höyhenpeite oli hyvin alkeellinen karvamainen suoja; varsinaisia höyhenpeitteisiä dinosauruksia esiintyy vain Maniraptoromorpha-kladissa. Suuret lihansyöjäteropodit olivat yleensä suomupeitteisiä, mutta 9-metrinen Yutyrannus oli höyhenpeitteinen. Carnotauruksella oli panssaroitu iho. Pienellä dromaeosaurilla, Microraptorilla, oli höyheniä jopa raajoissa. Höyhenet saattoivat suojata teropodeja ja säädellä niiden ruumiinlämpöä.

Ravinto

Kaikki Maniraptoromorpha-kladiin kuulumattomat teropodit olivat pääasiassa lihansyöjiä, jotka hyökkäsivät saaliseläimen kimppuun ja tappoivat sen veitsenterävillä hampailla ja/tai kynsillä. Suuret teropodit, kuten Allosaurus, saalistivat linnunlantioisia ja sauropodeja, kun taas pienemmät, kuten varhainen Coelophysis, saalistivat luultavasti pieniä matelijoita ja nisäkkäitä. Erään Compsognathuksen fossiilin vatsasta on löydetty lisko. Dromaeosaurit saalistivat laumassa ja hyökkäsivät paljon itseään suurempien eläinten kimppuun ja tappoivat sen sirppikynnellä. Useimpien lihansyöjäteropodien hampaat saattoivat katketa osuessaan luuhun, mutta Tyrannosaurus rexin vahvat leuat kykenivät murskamaan luita. Spinosaurit ja Masiakasaurus erosivat muista teropodeista siten, että ne söivät pääasiassa kalaa.
Maniraptoromorpha-kladissa on kuitenkin useita poikkeuksia. Strutsisaurit, oviraptorit ja valesirppikynnet kehittyivät kaikkiruokaisiksi, ja alvarezsaurit sekä avialit puolestaan hyönteissyöjiksi. Terizinosaurit olivat teropodeista ainoita, jotka söivät lähes pelkästään kasveja.

Evoluutio

Ensimmäiset teropodit, Eodromaeus ja (mahdollisesti) herrerasaurit kuten Herrerasaurus, ilmestyivät myöhäistriaskaudella noin 230 miljoonaa vuotta sitten Argentiinassa. Eoraptor ei nykyisin luokitella teropodiksi; se voi olla joko varhainen sauropodomorfi tai varhainen sauropodomorfien ja teropodien ulkopuolelle jäävä liskonlantioinen. Herrerasaurit elivät Carnian-vaiheelta Norian-vaiheelle. Triaskaudella teropodit olivat vielä melko pieniä verrattuna esimerkiksi Postosuchukseen. Ensimmäiset "neoteropodit" (Neotheropoda), ovat Liliensternus ja Coelophysoidea-heimon lajit kuten Coelophysis, jotka ilmestyivät 228–220 miljoonaa vuotta sitten. Triaskauden lopulla tapahtunut joukkotuho hävitti kaikki teropodit, jotka eivät kuulu Neotheropodaan. 
Myöhemmin varhaisjurakaudella kehittyivät esimerkiksi Dilophosauridae-heimo, ceratosaurit ja tetanurit. Tunnetuin varhaistriaskauden teropodi lienee Dilophosaurus. Silloin teropodien koko alkoi kasvaa huomattavasti. Keskijurakaudella kehittyivät Gasosaurus sekä suuret megalosauroidit ja karnosaurit. Myöhäisjurakaudella kehittyi höyhenpeitteisiä teropodeja sisältänyt Coelurosauria-kladi sekä allosaurit, joihin kuului muun muassa Allosaurus, Saurophaganax ja huonosti tunnettu Epanterias, jotka saalistivat harjaliskoja ja sauropodeja. Ensimmäisiin tyrannosaureihin kuului pieni, höyhenpeitteinen Guanlong ja avialeihin puolestaan kuuluisa liskolintu Archaeopteryx, joka oli lintujen lähisukulainen. 
Liitukaudella teropodien määrä ja koko alkoivat kasvaa vielä enemmän. Kehittyi useita höyhenpeitteisiä teropodeja, kuten strutsisaureja, oviraptoreita ja terizinosaureja, ja yli 8–18 -metriä pitkiä jättiläispetoja, kuten Concavenator, Acrocanthosaurus ja Baryonyx. Varsinaiset linnut (Aves) kehittyivät noin 120 miljoonaa vuotta sitten. Tyrannosauridae-heimon lajit kehittyivät vasta myöhäisliitukaudella noin 80 miljoonaa vuotta sitten, jolloin teropodit olivat jo kehittyneet hyvin monimuotoiseksi alalahkoksi. Kuuluisin dinosaurus Tyrannosaurus rex eli aivan liitukauden lopulla ja oli Triceratopsin ja hadrosaurien vihollinen. Sen jälkeen 65 miljoonaa vuotta sitten tapahtunut liitukauden joukkosukupuutto tappoi kaikki suuret teropodit ja dinosaurukset ylipäätänsä, jättäen jäljelle vain linnut, joita on nykyään yli 10 000 lajia.