google/wiki40b huggingface dataset:
Beetlejuice

Juoni

Beetlejuice kertoo Adam ja Barbara Maitlandista, jotka yllättäen kuolevat ja muuttuvat aaveiksi. Aaveiksi muututtuaan Maitlandit palaavat kotiinsa, joka kuitenkin myydään pian pariskunnan kuoleman takia Deentzin perheelle. Maitlandit yrittävät tuloksetta säikytellä uudet asukkaat pois ja päättävät lopulta palkata avukseen biomanaaja Beetlejuicen. Beetlejuice kuitenkin rakastuu Deentzin perheen tyttäreen Lydiaan, mikä vaikeuttaa asioita entisestään.

Tuotanto

Elokuvan budjetti oli noin 15 miljoonaa dollaria, josta vain miljoona käytettiin erikoistehosteiden luomiseen. Elokuvan ohjasi Tim Burton.

Vastaanotto

Beetlejuice on tuottanut pelkästään Yhdysvalloissa yhteensä noin 73,71 miljoonaa dollaria, mikä teki siitä taloudellisesti menestyksen. Elokuva tuotti jo ensimmäisenä viikonloppunaan yli kahdeksan miljoonaa dollaria. Se oli vuoden 1988 kymmenenneksi tuottoisin elokuva Yhdysvalloissa. Elokuva palkittiin parhaan maskeerauksen Oscar-palkinnolla.
The New York Timesin kriitikot valitsivat Beetlejuicen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Aaltopuisto

Aaltopuisto (ruots. Aaltoparken), aiemmalta nimeltään Neekerikylä (ruots. Negerby), on asuinalue Vaasassa. Alvar Aalto suunnitteli vuonna 1946 alueen 30 hehtaarin ja 3 000 asukkaan lähiöksi, mutta suunnitelmasta toteutui vain osa, ja asuinalue sai alkuperäisen nimensä rakennusten tummasta värityksestä. Alvar Aallon suunnittelemat rivitalot osoitteessa Neekerikylä 1–5 ovat Alvar Aalto -museon rakennusperintöosaston suojelurekisterissä.
Neekerikylän nimeä on pidetty loukkaavana eivätkä kaikki alueen asukkaat ole pitäneet nimestä. Kadun nimi muutettiin virallisesti vuonna 2013.
Lapinlahden Linnut (albumi)

Tuotanto

Levyltä valikoitui singleksi yhdeksi yhtyeen tunnetuimmaksi kappaleeksi noussut "Lipputangon nuppi". Kappale osallistui myös Levyraatiin, missä se poiki Jörn Donnerilta kommentin: "Kyllä tällainen itsestään kuolee". Kappaleesta tehtiin myös musiikkivideo, samoin kuin kappaleista "Ojasta noustaan" ja "Elämässä täytyy kosia".
Kaikki albumin kappaleet olivat yhtyeellä olemassa jo entuudestaan ennen sen levytystä, ja vain muutama yhtyeen sävellyksistä jäi yli (seuraava levyä Jepiä tehdessä yhtye kuitenkin päätti olla käyttämättä näitä, koska koki kyseessä olevan uuden levyn, jolla pitäisi olla uudet kappaleet). Muutamat kappaleista kokivat kuitenkin muutoksia, esimerkiksi "Toksiset alueet" -nimellä tunnettu hidas tunnelmointikappale sai uuden nimen "Kyllä elämä on ihanaa" ja muuntui samalla erittäin nopeatempoiseksi rock-kappaleeksi. Myös "Ornitologiaa" -kappaleen nimi vaihtui "Edenin hengeksi".

Kansi

Levyn kannessa esiintyvät yhtyeen jäsenet jonossa, tosin Matti Jaaranen ja Mikko Kivinen eivät esiinny kuvassa. Jaaranen oli kuvan ottamishetken aikana matkoilla ja Kivinen oli unohdettu hakea tapaamispaikalta.
Rautajärvi

Rautajärvi on kylä Pälkäneellä Kaakkois-Pirkanmaalla entisen Luopioisten kunnan alueella. Rautajärvi sijaitsee seitsemän kilometrin päässä Luopioisten kirkonkylästä ja noin 30 kilometrin päässä Pälkäneen keskustasta. Kylästä on matkaa Tampereelle noin 65 kilometriä.
Rautajärven taajama sijaitsee teiden 322 ja 3200 risteyksen vieressä Rautajärven ja Kantolan kylien rajalla. Taajamassa asuu noin 200 vakituista asukasta, koko kylässä yli 400. Palveluja Rautajärvellä ovat muun muassa Parturi-Kampaamo Sandra, Kahvila Ravintola EloTähkä, Punttisali Ironlake Kymi sekä sekatavarakauppa Hippeläinen tosin ruokakauppaa ei enää ole. Rautajärven viimeinen K-kauppa oli K-extra Rautajärvi, joka suljettiin vuonna 2006. Kylälle perustettiin uusi kyläkauppa 2012. Kiinteistö sai jo remonttivaiheessa nimen Pälkäneen itäkeskus.
Kylässä on noin 25 oppilaan peruskoulun alakoulu, joka kattaa koko Pälkäneen kunnan itäisimmän osan.
Rautajärvi sijaitsee Laipanmaan laajan metsäalueen vieressä ja kylästä pääsee sen retkeilyreiteille. Kylän keskellä maisemassa kohoaa Kuhmalahdelta Lammille ulottuvaan pitkittäisharjujaksoon kuuluva Rautakankaan soramuodostuma, jonka äärellä kylän keskus sijaitsee. Kylässä sijaitsee myös samanniminen järvi Rautajärvi (laajuudeltaan 2,43 neliökilometriä), joka on Kukkian pohjoisin osa.
Kylän tapahtumia ovat muun muassa vuosittain elokuun alussa pidettävät markkinat ja maaliskuussa järjestettävät metsätyöperinnepäivät. Rautajärven Mopokerho järjestää talvisin Jääpiitvei kilpailut pappamopoille.
Rautajärvellä toimii muun muassa kyläyhdistys, Luopioisten sahtiseura sekä vanhoja mopoja harrastava Rautajärven Mopokerho.
Pirkanmaan vuoden kylä 2013 on Rautajärvi.
Rautajärven postinumero on 36910.
Lavantauti

Taudinkuva

Itämisaika on 7–21 päivää. Tauti alkaa vähitellen. Oireita ovat alussa päänsärky, ruokahaluttomuus, väsymys ja alaselän kipu. Myöhemmin väsymys lisääntyy ja ihoon ilmestyy ihottumaa. Kuume on luonteenomainen oire. Kolmannella sairausviikolla voi esiintyä suolistoverenvuotoa tai suolen puhkeaminen. Paraneminen alkaa yleensä neljännellä viikolla.

Suolistokomplikaatiot

Kolmannella viikolla voi esiintyä suolistoverenvuotoja, joiden tuloksena ulosteen väri muuttuu. Ulosteita onkin tarkkailtava. Myös kuumeen lasku voi olla merkkinä verenvuodosta. Suolessa oleva haava voi myös puhjeta, oireena on kipu. Myöhemmin voi kehittyä vatsakalvontulehdus.

Diagnoosi

Bakteerit voidaan osoittaa verestä viljelemällä. Oireet voivat johtaa harhaan. Taudin alussa myös oireet ovat vähäisiä.

Hoito

Tetrasykliinin avulla taudin kulku saadaan lyhenemään. Vuodelepo on tärkeää. Tautia vastaan on olemassa rokote.
Fotometria (tähtitiede)

Fotometria on tähtitieteessä käytetty tekniikka, jolla tarkoitetaan tähtitaivaan kohteen elektromagneettisen säteilyn intensiteetin mittaamista. Jos mittauksia tehdään useilla eri aallonpituuskaistoilla, eli tutkitaan myös intensiteetin aallonpituusriippuvuutta, puhutaan spektrofotometriasta.

Menetelmät

Ennen CCD-kennojen yleistymistä mittausmenetelmänä käytettiin valosähköistä fotometriaa, jossa yksittäisen kohteen valo ohjattiin valoherkkään soluun. Nykypäivänä yleisempi käytäntö on valokuvauksellinen fotometria, joka mahdollistaa useiden kohteiden valottamisen samanaikaisesti. CCD-kenno voidaan ajatella useaksi yksittäiseksi fotometriksi. 
Valokuvauksellinen fotometria mahdollistaa kolme erilaista menetelmää: absoluuttinen, suhteellinen ja differentiaalinen fotometria. Absoluuttisen fotometrian tavoite on mitata yksittäisen kohteen näennäinen kirkkaus. Mittauksesta vähennetään muualta taivaalta sironnut valo sekä teleskoopin lämmöstä johtuva kohina. Suhteellisessa ja differentiaalisessa fotometriassa havaitaan useampaa kohdetta yhtäaikaisesti. Koska kohteiden mittaukseen vaikuttavat samat virheet, kohteiden kirkkauksien erotus on tarkempi kuin absoluuttisessa fotometriassa mitattu yhden kohteen kirkkaus. Suhteellisessa fotometriassa ainakin yksi mitatuista kohteista on hyvin tunnettu, jolloin mittausvirhe saadaan havaittua ja tunnettua kirkkautta vertaamalla. Differentiaalisessa fotometriassa ollaan kiinnostuneita vain havaittujen kohteiden kirkkauksien erotuksesta. Differentiaalinen fotometria on menetelmistä suoraviivaisin ja sitä käytetään eniten esimerkiksi valokäyrien mittaamiseen.

Sovellutukset

Fotometriaa käytetään tähtitieteessä erityisesti tähtien kirkkauden mittaamiseen. Spektrofotometrisin mittauksin on mahdollista saada tietoa myös esimerkiksi tähtien lämpötiloista ja kemiallisesta koostumuksesta. Muuttuvien tähtien sekä kaksoistähtien tapauksessa kiinnostavat myös tähtien valokäyrät. Kaukaisempia fotometrisiä kohteita ovat esimerkiksi supernovat ja aktiiviset galaksiytimet.
Aurinkokuntatutkimuksessa fotometrisin mittauksin havaitaan erityisesti asteroideja. Asteroidien valokäyristä saadaan tietoa esimerkiksi niiden koosta ja pyörimisnopeudesta. Kaukaisten asteroidien tapauksessa voidaan käyttää ylikulkumenetelmää: Kun asteroidi kulkee tähden edestä, se varjostaa tähden valoa, jolloin on mahdollista saada tietoa asteroidin koosta ja muodosta. Samaa menetelmää käytetään eksoplaneettatutkimuksessa. Tähden hetkellisen himmenemisen taajuutta ja syvyyttä tutkimalla saadaan tietoa esimerkiksi eksoplaneettojen kiertoajasta ja koosta. Myös aurinkokuntatutkimuksessa spektrofotometriset mittaukset ovat tärkeässä osassa kohteiden kemiallisen koostumuksen mittaamiseksi. Spektrofotometrian lisäksi käytetään myös polarimetrejä, jotka havaitsevat valon värähtelysuunnan muutoksia ja antavat tietoa esimerkiksi asteroidien pinnan muodoista ja koostumuksesta tai komeetan komasta.
Indokiinantiikeri

Reviiri ja asuinalue

Indokiinantiikeri elää Kaakkois-Aasiassa pääosin Vietnamin, Kambodžan, Thaimaan ja Laosin alueella, lisäksi sitä on tavattu Myanmarissa, eteläisessä Kiinassa ja Malesian niemimaalla.
Indokiinantiikerille reviiri on muiden tiikerilajien tapaan tärkeä. Ne eivät yleensä taistele reviireistään. Indokiinantiikereille riittää, että ne merkkaavat oman reviirinsä raja-alueet virtsalla. Se riittää ilmaisemaan muille tiikereille, että reviiri on varattu. Urokset pitävät omat reviirinsä tiukasti erillään, mutta uroksen reviiri voi limittyä osittain päällekkäin useammankin naaraan reviirin kanssa.
Tätä alalajia on seurattu vähän, syynä se, että sen elinseudut sijaitsevat kaukaisilla, metsäisillä ja vuoristoisilla rajaseuduilla.

Koko ja ulkonäkö

Se on melko pienikokoinen ja sillä on poikkeuksellisen leveät raidat.
Indokiinantiikerit ovat pienempiä ja tummempia verrattuna intiantiikereihin.
Urokset ovat naaraita suurempia. Niiden pituus on 2,57–2,84 metriä. Keskimäärin urospuoliset Indokiinantiikerit ovat noin 2,7 metriä kuononpäästä hännänpäähän ja painavat noin 150–195 kilogrammaa. Naaraspuoliset Indokiinantiikerit ovat noin 2,31–2,64 metriä pitkiä ja painavat noin 100–130 kilogrammaa.

Ravinto ja saalistus

Indokiinantiikerit syövät hirvieläimiä, villisikoja, erilaisia kaloja sekä kilpikonnia.
Alalaji saalistaa pääosin yöllä, mutta välillä vuodenajasta riippuen myös päivällä.
Näkö ja kuulo ovat tärkeässä asemassa saalistuksessa, hajuaisti ei niinkään.
Leopoldstadt

Historia

Leopoldstadtin aluetta alettiin asuttaa 1400-luvulla. Kaupunginosa on ollut osa Wienin kaupunkia vuodesta 1862. Vuoteen 1900 se käsitti myös nykyisen Brigittenaun kaupunginosan eli 20. kaupunginosan alueen, ja vuoteen 1938 nykyisen Kaisermühlenin eli 22. kaupunginosan alueen. 
Leopoldstadtin alueelle karkotettiin 1600-luvulle juutalaisia Innere Stadtin eli 1. kaupunginosan alueelta. Ajan myötä Leopoldstadtiin alettiinkin rakentamaan synagogia, ja sinne alkoi muodostua juutalaiskortteleita. Myöhemmin kaupunginosa sai lempinimen Mazzesinsel, juutalaisen Matza-leivän mukaan. Vuonna 1923 kaupunginosan asukkaista 38,5 prosenttia oli juutalaisia. Holokaustin aikaan suuri osa juutalaisista joutui kuitenkin jättämään kotinsa ja kaupunginosansa.
Kiimalammi (Forssa)

Maantiede

Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja sen pituus on 1,2 metriä ja leveys 600 metriä. Järveen laskee ympäröiviltä soilta suo-ojia, joista yksi tuo viereisen Pikku Kiimalammin vedet. Järven luusua sijaitsee sen etelärannalla, josta saa alkuunsa 500 metriä pitkä laskuoja Myllyojaan, joka laskee Heinijärveen.
Lammen rantaviiva on 3,9 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Osa rannoista ovat soistunutta metsämaastoa. Rannoille on rakennettu runsaasti loma-asuntoja, joille johtaa metsäautotiet Koijärveltä.
Forrest Smithson

Raamattutarina

Laajalle levinnyt tarina väittää Smithsonin juosseen loppukilpailun kantaen Raamattua vasemmassa kädessään. Tarinan mukaan tämä olisi ollut syvästi uskonnollisen Smithsonin protesti sunnuntaina juostua kilpailua vastaan. Tämä ei ilmeisesti pidä paikkaansa. Ensinnäkin yhtäkään karsintaeristä tai finaalia ei ohjelman mukaan juostu sunnuntaina. Toiseksi tuon aikaiset sanomalehdet eivät maininneet tarinaa. Tarina on luultavasti saanut alkunsa Smithsonin valokuvasta, jossa hän aitoo Raamattu kädessään. Kuva on todennäköisesti kilpailun jälkeen valokuvaajia varten lavastettu tilanne.
Eenhana

Historiaa

Eenhanan perusti vuodenvaihteessa 1929–1930 oukwanyamalainen Paulus Hamutenya. Hän oli yksi ensimmäisistä seitsemästä ambolaisesta, jotka lähetysjohtaja Matti Tarkkanen oli vihkinyt papeiksi vuonna 1925 Tampereen piispan antamalla valtuutuksella.
Hamutenya oli aiemmin asunut Edundjassa, jonne hän oli rakentanut kirkon. Edunjan seudun käytyä ahtaaksi siellä asuville oukwanyamalaisille hän perusti uuden asutuksen metsään, noin 60 kilometriä itään Engelasta, alueelle, jonne oli alkanut siirtyä oukwanyamalaista ovamboväkeä. Lounais-Afrikan hallitus asetti Hamutenyan itäisen Oukwanyaman päämieheksi.
Vuonna 1932 Eenhanaan valmistui Hamutenyan rakentama kirkko, mutta jo samana vuonna hän kuoli lyhyen sairauden jälkeen.
Eenhanan lähetysaseman perusti vuonna 1936 sairaanhoitaja Linda Helenius. Paikka muodostui näin itäisen Oukwanyaman sairaanhoidon keskukseksi aina 1960-luvulle saakka. Heleniuksen työpariksi saapui pian opettaja Suoma Hirvonen. 1960-luvulla suomalaisia lähettejä oli tyypillisesti paikalla yksi, yleensä sairaanhoitaja.
Ennen Namibian itsenäisyyttä Eenhanassa oli Etelä-Afrikan puolustusvoimien tukikohta. Paikkakunta julistettiin asutuskeskukseksi vuonna 1992 ja kaupungiksi 1999.

Liike-elämä

Eenhanan kaupunki pyrkii houkuttelemaan liikeyrityksiä ja investoijia alueelleen näyttelyiden avulla sekä turismiin liittyvin toimenpitein. Kaupungissa on järjestetty markkinat vuosittain vuodesta 2008 lähtien.

Nähtävyydet

Eenhanassa on ainakin viisi joukkohautaa, joihin on haudattu Namibian vapautusarmeijan sotilaita, jotka saivat surmansa yhteenotoissa Etelä-Afrikan armeijan kanssa Namibian itsenäisyyssodan aikana. Vuonna 2008 kaupunki rakensi näille sankarivainajille muistomerkin, jonka nimi on Eenhana Memorial Shrine. Se sijaitsee kaupungin pohjoislaidalla ja sen vihki presidentti Hifikepunye Pohamba. Sen rakensi China State Construction Engineering ja sen hinnaksi tuli viisi miljoonaa Namibian dollaria. Tammikuussa 2011 sanomalehti New Era kutsui sitä valkoiseksi elefantiksi, koska turistit eivät näyttäneet olevan kiinnostuneita siitä.

Liikenneyhteydet

Eenhana on Oshakatista Kavangolle vievän C 45 -maantien varrella ja yhteydessä Trans-Caprivin maantiehen.

Ystävyyskaupunki

Harelbeke, Belgia
Meitittely

Meitittely on teitittelyä muistuttava ilmiö, jossa yksikön ensimmäisen persoonan persoonapronomini (suomessa minä) korvataan monikon ensimmäisen persoonan pronominilla (suomessa me). Kielissä (kuten esimerkiksi suomessa, saksassa ja aikaisemmin ruotsissa), joissa monikon ensimmäinen persoona vaatii erilaista verbinmuotoa kuin yksikön ensimmäinen, on luonnollisesti myös tämä otettava huomioon.
Jotkut hallitsijat ovat käyttäneet itsestään monikon ensimmäistä persoonaa itseään mahtailumielessä (pluralis maiestatis); niinpä monet Venäjän keisarien allekirjoittamat asiakirjat alkoivat esimerkiksi: "Me Aleksanteri II ...". Toisaalta jotkut tieteelliset kirjoittajat käyttävät monikkomuotoa vaatimattomuusmielessä (pluralis modestiae, esimerkiksi: "...kuten edellä olemme osoittaneet...").
Espoon Jääklubi

Espoon Jääklubi (EJK) on vuonna 1978 perustettu espoolainen jääkiekkoseura. EJK on yksi espoolaisista junioriseuroista Espoon Palloseuran, Jäähongan sekä Espoon Kiekkoseuran lisäksi.
Bruno Latour

Bruno Latour (s. 1947 Beaune, Ranska) on ranskalainen filosofi, antropologi ja tieteensosiologi. Hän toimii politiikan tutkimuksen professorina Pariisin Sciences Po -instituutissa. Koulutukseltaan hän on filosofi ja antropologi.
Bruno Latour on kehittänyt yhdessä Michel Callonin ja John Law’n kanssa toimijaverkkoteorian, ANT (actor-network theory). Latour ja Callon julkaisivat yhteistyössä Pandore-ilmaisjakelulehteä, joka sisälsi tieteellisiä artikkeleja liittyen tieteentutkimukseen, teknologian etnologiaan, tieteensosiologiaan ja kognitiiviseen psykologiaan. Latour ja Callon kirjoittivat lehteensä usein salanimillä ja toisinaan jopa kritisoiden omia tekstejään saadakseen aikaan tieteellistä keskustelua.
Timo-Juhani Kyllönen

Timo-Juhani Kyllönen (s. 1. joulukuuta 1955) on suomalainen säveltäjä, muusikko ja kapellimestari, joka opiskeli Moskovan Gnesin-instituutissa orkesterinjohtoa, harmonikansoittoa ja pedagogiikkaa sekä Moskovan konservatoriossa sävellystä. 
Kyllösen tuotantoon kuuluu oopperoita, mm. Maritza Núñezin librettoihin sävelletyt Kuninkaiden kirja Op. 30 (1997) ja monologiooppera Tango solo Op. 81 (2010). Kyllönen on säveltänyt myös lukuisia orkesteriteoksia, joihin lukeutuvat mm. sinfoninen runoelma Lichtenthal (1998), Harmonikkakonsertto (2001), Trumpettikonsertto 'Cadiz 2012' (2012), Concerto grosso (2002), Amor Vivus baritonille ja orkesterille (2007), Missa festiva kuorolle ja orkesterille (2008) ja Awakening jousiorkesterille (1991). Tuotantoon kuuluu myös kamarimusiikkia ja vokaaliteoksia, mm. suositut kuorokappaleet Ciclo para coro mixto Op. 5 (1985) sekakuorolle ja Three Alleluja Songs Op. 26 a-c (1990) diskanttikuorolle.
Kyllönen oli musiikinteorian, sävellyksen ja kamarimusiikin opettaja Sibelius-Akatemiassa vuosina 1986-2003. Säveltämisen ohella hän on aktiivinen harmonikkataiteilija, kapellimestari ja kuoronjohtaja. Kyllösen musiikkia ovat levyttäneet Finlandia Records, Ondine sekä Alba Records.
Kyllöselle myönnettiin vuonna 2019 taiteilijaeläke.
Bubbi Morthens

Bubbi Morthens, oikealta nimeltään Ásbjörn Kristinsson Morthens (s. 6. kesäkuuta 1956 Reykjavík, Islanti) on laulaja, joka on ollut tunnettu islantilaisessa musiikkielämässä 1980-luvulta lähtien. Hän on uransa aikana myynyt Islannissa enemmän levyjä kuin kukaan muusikko, sen koommin islantilainen kuin ulkomaalainenkaan. Bubbi on ensi sijassa trubaduuri, joka kiertää maata yksin kitaransa kanssa. Hän on myös ollut jäsenenä eri bändeissä, joista tunnetuimmat ovat Utangarðsmenn ja Egó.
Hamheung

Maantiede

Hamheung sijaitsee Hamheungin tai Hamjun tasangon itäosassa. Tasankoa halkoo useita jokia, kuten Sǒngchǒn ja Kwangpho. Singhungin vastaisella rajalla kohoaa Pakdalvuori (905 m) ja muita huippuja alueella ovat Kaejae (883 m) Ponghwa (814 m) ja Kalmi (787 m). Tammikuun keskilämpötila on -4,2 °C ja elokuun 22,8 °C. Keskimääräinen vuosittainen sadanta on 822,3 mm. Talvia lukuun ottamatta mereltä kaupunkiin päin puhaltaa tavallisesti navakka tuuli. Noin 60 % kaupungin alueesta on metsää.

Historia

Hamheungia pidetään korealaisen Joseon-dynastian kotikaupunkina. Joseon-dynastian perustanut Yi Seong-gye vietti nuoruutensa kaupungissa ja palasi kotiseuduilleen menetettyään valtaistuimensa pojalleen vuonna 1398. Hn rakennutti myös Hamheungin kuninkaallisen huvilan paikalle, jolla hänen esi-isiensä talo sijaitsi. Kaupunki säilyi kuitenkin varsin pitkään pienenä kalastajakylänä. 1800-luvun lopulla Hamheungissa oli arviolta 10 000 asukasta. Teollisuuskaupunki Hamheungista kehittyi Japanin miehitysaikana Koreassa. Alueen teki teollisuudelle sopivaksi lähistön jokien vesivoima ja alueen luonnonvarat. Vuonna 1931 valmistunut Noguchin lannoitetehdasta kuvailtiin vielä 1940-lvun alussa maailman suurimmaksi. Kaupunkikuva muuttui olennaisesti japanilaisten rakentaessa uusia kaupunginosia asfaltoituine suorine teineen ja monikerroksisin taloineen kaupungin asukkaiden määrän samalla kymmenkertaistuessa. Monet kaupungin uusista asukkaista olivat japanilaisia siirtolaisia. Korealaiset elivät kaupungin eteläosassa.
Suuri osa Korean kaupungeista kärsi tuhoja Korean sodan aikana. Hamheung kärsi erityisen suuret tuhot amerikkalaisjoukkojen vetäytyessä kiinalaisten tieltä marras-joulukuussa 1950. Kaupungista tuhoutui arviolta 80-90 %. Sodan jälkeen kaupungit jälleenrakennettiin Itä-Euroopan maiden ja Hamheung erityisesti Itä-Saksan tuella. Hungnamin satamasta tehtiin osa Hamheungia vuonna 1960 ja sitä on hallittu erillisenä kaupunkina myös vuosina 2001–2005. Pohjois-Korean nälänhätä iski rajusti Hamheungiin, jota on kuvailtu nälänhädästä pahiten kärsineeksi kaupungiksi. Nälänhätä johti myös maan sisäisen epävakauteen. Tietojen mukaan hamheungilaiset upseerit suunnittelivat vallankumousta, jonka salainen poliisi kuitenkin esti jo ennen sen toteuttamista. Pohjois-Korean armeijan 6. armeijakunnan hajottaminen on liitetty vallankumoushankkeen kaatumiseen.

Talous

Hamheung on tunnettu teollisuuskaupunkina ja erityisesti kemianteollisuudesta. Hungnam lannoitekompleksi ja 8. helmikuuta vinylonkompleksi kuuluvat Pohjois-Korean tärkeimpiin alan yrityksiin. Kemianteollisuuden lisäksi kaupungissa on esimerkiksi kone-, metalli- ja tekstiiliteollisuutta. Hamheungin teollisuus on kärsinyt etenkin 1980-luvun jälkeen, jolloin viennin määrä Kiinaan ja Venäjälle romahti.
Hungnamin satama on Pohjois-Korean kolmanneksi suurin kauppasatama, jonka kautta viedään esimerkiksi magnesiittia, sementtiä, terästä, rautaa, lannoitteita ja koneita. Vastaavasti sataman kautta tuodaan esimerkiksi kalkkikiveä, hiiltä, koksia ja suolaa.
Lassi (Lassi ja Leevi)

Lassi (engl. Calvin) on kuvitteellinen 6-vuotias poika Bill Wattersonin sarjakuvassa Lassi ja Leevi. Hän on sarjan päähenkilö, ja hänet nähdään miltei joka stripissä.

Historia

Lassi esiintyi ensimmäisen kerran Bill Wattersonin julkaisemattomassa sarjakuvassa In the Dog House, jonka hän lähetti muiden varhaisten sarjakuviensa tapaan syndikaateille maaliskuussa 1982 pyrkiessään saamaan sarjakuviaan julkaistuksi. Sarjakuvassa seikkaili parikymppinen Sam ja hänen ystävänsä Fester. Samin pikkuveli oli nimeltään Marvin, jolla oli täytetty tiikeri Hobbes, joka näyttäytyi ajoittain elävänä. Syndikaatti torjui sarjakuvan, joten Watterson muokkasi siitä uuden nimeltään Fernbusterville. Syndikaatin mielestä yhä liian sekavan sarjakuvan tähdet olivat Marvin ja Hobbes, joten Watterson keskittyi heihin.
Watterson huomasi nopeasti, että Marviniin ja Hobbesiin keskittyminen helpotti kirjoittamista, sillä hahmojen persoonallisuuden ansiosta Watterson saattoi sijoittaa heidät luontevasti mihin tahansa tilanteeseen. Watterson muutti Marvinin nimen Calviniksi vuonna 1983, sillä edellisenä vuonna oli alkanut ilmestyä Tom Armstrongin sarjakuva Marvin. Watterson kertoi myöhemmin nimien Calvin ja Hobbes olevan vitsikäs kunnianosoitus Kenyon Collegen valtio-opin yksikölle, missä Watterson aikoinaan opiskeli: Calvin sai nimensä 1500-luvun protestanttisesta teologista Jean Calvinista. Calvinilla oli alun perin silmät peittävä otsatukka, mutta Watterson poisti sen juuri ennen Lassi ja Leevi -sarjakuvan julkaisua vuonna 1985.
Lassi esiintyi jo ensimmäisessä Lassi ja Leevi -stripissä vuonna 1985. Hän löytää elollisena olentona pitämänsä lelutiikeri Leevin "tiikeriansasta", johon hän on sen houkutellut tonnikalavoileivällä.

Luonne

Lassi esitetään yleensä yliaktiivisena ja itsekeskeisenä. Hän kuitenkin tuntee myös myötätuntoa varsinkin eläimiä kohtaan.
Lassilla on vilkas mielikuvitus. Hänellä on vaikeuksia mm. koulunkäynnissä ja nukkumaanmenossa, ja jopa lapsenvahdilleen hän tuottaa harmaita hiuksia. Koulussa Lassi käyttäytyy vilkkaasti ja toisinaan pahennusta herättävästi. Lassin paras ystävä on hänen lelutiikerinsä Leevi, jonka hän kuvittelee eläväksi. Muiden lasten kanssa Lassi on yleensä vain vähän tekemisissä, lukuun ottamatta naapurissa asuvaa Susannaa, jota hän säännöllisesti kiusaa. Susanna on myös Lassin luokkatoveri. Kolmas sarjassa säännöllisesti esiintyvä lapsi on koulukiusaaja Nipa, jonka edessä Lassi on yleensä voimaton.
Lassi on leikkinyt olevansa mm. "Ällistysmies", "avaruusmies Spiff" tai dinosaurus, ja hän on myös kuvitellut aikamatkailevansa ja monistavansa itseään.