Bølan kalliopiirrokset

Tutkimuksia

Jo 1800-luvulla tiedettiin Bølareinen, mutta 1970-luvun alussa löydettiin 20 metriä suuren peuran alapuolelta lisää eläimen kuvia, joita olivat esimerkiksi karhu ja ahma. Vuonna 1997 huomattiin vielä pieni hirvi noin 50 metriä peuran yläpuolella.
Vuonna 2001 kalliota tutkittiin tarkemmin. Silloin löydettiin joen vierestä kulkevalta polulta kulunut, mutta selvästi erottuva ihminen, jolla oli sauva kädessään ja sukset tai lumikengät jalassaan. Koska hiihtäjä sijaitsi polulla, tutkittiin maastoa tarkoituksena löytää polulle uusi reitti, kun turpeiden alta löydettiin vielä noin 20 muuta kuviota lisää.
Uudet kuviot kuuluvat kuvakenttään, jota vahva kvartsijuonne halkoaa. Juonteen eri puolet kallistuvat vastakkaisiin suuntiin. Toinen sivu kallistuu joelle ja toinen junaradan puolelle. Juonteen kohdalta löytyi lintua esittävä piirros. Hiihtäjä on radan puoleisella sivulla. 
Kallion pinta on kuvioiden hakkaamisen jälkeen rapautunut ja kuvioiden alkuperäiset urat ovat nykyään matalampia tai hävinneet. Tämän vuoksi uusien kuvapaneelien sisältämiä kuvioita on ollut vaikeaa hahmottaa. Kahdelle erilaisella dokumentointitekniikalla on löytynyt joitakin hankalia kuvioita. Mustalla hiilipalasella ja ohuella paperilla voidaan hankaamalla löytää valkoiseksi jääviä kuvioita. Tällä tavalla löytyi linnun alta uusi hirvikuvio. Myös katkelmia muista peuraeläimistä huomattiin, mutta osa eläinten muista osista ovat tuhoutuneet. 
Silokallio on maankohoamisen vuoksi kohonnut merestä noin 6 000 vuotta sitten, joten tämä on piirrosten ajoituksessa takaraja. Varovaisesti on ajateltu, että kuvat tehtiin merenrannalla noin 5 500−6 000 vuotta sitten eli ne ajoitetaan vuosille 4 000−3 500 eaa. Se sijoittuu myöhäiselle neoliittiselle kivikaudelle.

Bölan peura

Bölan peura on hakattu kaarevaan, mutta lievästi rikkonaiseen ja matalaan, kallioseinämään. Sen koko on 180×136 cm, mutta etujalasta puuttuu pieni osa. Piirros käsittää vain eläimen ääriviivan, joka on noin 1 cm leveä, ja täytteenä pieniä, ehkä turkkia esittäviä, täpliä. Peuran edessä on pieni tunnistamaton piirros, joka voi olla katkelma eläinkuviosta. Läheltä on havaittu myös pieni karhunkuva.
Peura löydettiin 1842, kun Benjamin Vikran nosti tunturilla turvetta. Myöhemmin kuvio maalattiin punamaalilla ja sitä kohdeltiin kansallisaarteena ja nähtävyytenä. Bölan peura on Norjan parhaiten tunnettu kalliopiirros.

Bölan hiihtäjä

Bølamannen eli Bölan hiihtäjä, joka on 150 senttimetriä pitkä, on kuvattu samalla tavalla kuin Bölan peura. Kuvio on profiili hahmosta sivulta katsottuna. Hahmo on piirretty ilman suurempia yksityiskohtia, mutta pääpiirteet on siitä helppo tunnistaa. Hahmoon ei ole lisätty sukupuoleen viittaavia piirteitä, joten se voi esittää miestä tai naista. Ihmisellä on jalassaan käyrät ulokkeet, jotka muistuttavat suksia tai lumikenkiä. Pitkässä kädessään hänellä on paksu seiväs. Yleinen tulkinta on, että mies hiihtää etukenossa yhdellä sauvalla ja lyhyillä suksilla. 
Kallion kulunut pinta on tuhonnut kuviota hieman. Piirrosten yökuvauksissa syksyllä 2004 huomattiin, että hiihtäjä oli alun perin piirretty vaillinaisesti. Kohtia ristiselästä ja alaselästä oli alun perin jätetty hakkaamatta. Samalla paljastui kaksi hirveä esittävää pientä kuviota, jotka olivat jääneet hiihtäjän "alle". Toisen takajalka kulki hahmon kaulan poikki. Hirvet olivat katkelmallisia, sillä kallion pinnan kuluminen häivytti eläinten yksityiskohtia. 
Vastaavalla tavalla tehtyjä kuvioita tunnetaan esimerkiksi Lånkesta (Stjørdalissa), joka on saman pituinen, ja Bardalista (Beistadissa). Ainoat piirroksien hiihtäjät tunnetaan Uikujoen Zalavrugassa Venäjän Karjalassa. 
Vuonna 2016 hiihtäjän kuva turmeltui, kun nuori kävijä ymmärtämättömyyttään, hyvää tarkoittaen, halusi raaputtamalla parantaa kuvan näkyvyyttä.