Blokkipuolue

Bulgaria

Bulgarian kansantasavallassa oli Bulgarian kommunistisen puolueen (vuonna 1978 noin 817 000 jäsentä) myös Bulgarian maanviljelijöiden kansanliitto (noin 120 000 jäsentä). Jälkimmäisen, jo sotien välisellä ajalla perustetun puolueen tehtävänä oli sitouttaa maaseudun väestö sosialismin rakentamiseen ja edesauttaa maatalouden kollektivisointia. Yhdessä eräiden joukkojärjestöjen kanssa Bulgarian kommunistinen puolue ja Bulgarian maanviljelijöiden kansanliitto olivat yhdistyneet Isänmaalliseksi rintamaksi.

Tšekkoslovakia

Tšekkoslovakian sosialistisessa tasavallassa oli Tšekkoslovakian kommunistisen puolueen (vuonna 1976 noin 1,3 miljoonaa jäsentä) lisäksi erillinen Slovakian kommunistinen puolue (Slovakialla oli siis oma kommunistinen puolueensa, tšekeillä taas ei). Tämän lisäksi maassa toimi Tšekkoslovakian kansanpuolue (joka oli suunnattu lähinnä kristityille) ja Tšekkoslovakian sosialistinen puolue (joka edusti lähinnä kaupunkien keskiluokkaa). Slovakiassa toimivat Slovakian kommunistisen puolueen lisäksi Slovakian vapauspuolue ja Slovakian uudistamisen puolue. Kaikki nämä puolueet tunnustivat Tšekkoslovakian kommunistisen puolueen roolin kansankunnan poliittisena johtajana ja suunnannäyttäjänä sekä työväenluokan etujoukon edustajana. Ne myös tukivat varauksetta sosialismin rakentamista Tšekkoslovakiassa. Niillä ei siis ollut omaa, vapaasti muodostettua poliittista agendaa, eivätkä ne pystyneet päättämään itse poliittisesta linjastaan. Puolueet olivat yhdistyneet Tšekkoslovakian kansalliseksi rintamaksi DDR:n tapaan.

Puola

Puolan kansantasavallan hallitseva puolue oli Puolan yhdistynyt työväenpuolue PVAP, joka syntyi 1948 kommunistisen Puolan työväenpuolueen (Polska Partia Robotnicza, PPR) ja sosiaalidemokraattisen Puolan sosialistisen puolueen PPS:n yhdistyessä. Puolan yhdistyneen työväenpuolueen lisäksi maassa oli vuoden 1948 jälkeen kaksi laillista "porvarillista" puoluetta, jotka kuitenkin tukivat sosialistisen yhteiskunnan rakentamista ja Puolan yhdistyneen työväenpuolueen roolia kansankunnan poliittisena suunnannäyttäjänä. Nämä kaksi sallittua porvaripuoluetta olivat Yhdistynyt talonpoikaispuolue ZSL ja Demokraattinen liitto SD. Yhdistynyt talonpoikaispuolue katsoi olevansa ennen muuta Puolan maaseutuväestön (joka koostui itsenäisistä talonpojista, Puolan maataloutta ei muiden kansandemokratioiden tapaan ollut kollektivisoitu) etujen ajaja, Demokraattinen liitto taas kaupunkien keskiluokan. Vuonna 1976 Yhdistyneella sosialistipuolueella oli 2 450 jäsentä, Yhdistyneellä talonpoikaispuolueella 420 000 ja Demokraattisella liitolla 90 000. Näiden puolueiden lisäksi Puolan parlamentissa sejmissä oli edustettuina myös pieniä katolisia ryhmittymiä, kuten Kristillis-sosiaalinen unioni (Unia Chrzescijansko-Spoleczna, UChS), PAX-liike ja Puolan katolis-sosiaalinen liitto PZKS. Yhdistyneellä sosialistipuolueella oli maan vaalilain mukaan aina ehdoton enemmistö sejmissä (toisin kuin DDR:n SED:llä).

Korean demokraattinen kansantasavalta

Korean demokraattista kansantasavaltaa hallitsee Korean työväenpuolue, minkä lisäksi maassa on kaksi muuta sallittua poliittista puoluetta, Korean sosiaalidemokraattinen puolue ja Chondoist Ch'ôngu -puolue. Yhdessä nämä muodostavat Demokraattisen isänmaan yhdistämisen rintaman, johon kuuluu myös esimerkiksi Korean pioneerijärjestö, Korean työväenpuolueen nuorisojärjestö Kim Il-Sungin sosialistinen nuorisoliitto, Korean demokraattinen naisjärjestö ja Korean Punainen risti.