Pertti Alasuutari

Opinnot

Alasuutari valmistui ylioppilaaksi Rovaniemen lyseosta vuonna 1975, minkä jälkeen hän aloitti opinnot Oulun yliopiston teknillisessä tiedekunnassa. Hän keskeytti opinnot keväällä 1977 ja suoritti kesällä tiedotusopin perusopinnot Lapin kesäyliopistossa ja meni armeijaan, missä toimi kirjurina.
Syksyllä 1978 Alasuutari aloitti sosiologian opinnot Tampereen yliopistossa. Ensimmäisen vuoden hän keskittyi kuitenkin tiedotusoppiin, sillä hän tavoitteli toimittajan uraa. Vuonna 1983 Alasuutari valmistui maisteriksi ja Westermarck-seura myönsi gradupalkinnon hänen etnografiselle tutkielmalleen Miehisen vapauden valtakunta, joka käsitteli alkoholikulttuuria miesporukassa. Vuonna 1986 Alasuutari valmistui lisensiaatiksi ja väitteli vuonna 1990 tohtoriksi aiheenaan alkoholikulttuuri. Hän sai väitöskirjastaan Tampereen yliopiston vuosipalkinnon. Vuosina 1986–1987 Alasuutari opiskeli Kalifornian yliopistossa, Berkeleyssä.

Ura

Valmistuttuaan maisteriksi Alasuutari työskenteli vuosina 1983–1984 tutkijana Alkoholitutkimussäätiössä, minkä jälkeen hän toimi Tampereen yliopiston sosiologian laitoksella assistenttina (1985–1989) ja yliassistenttina (1989–1994). Hän oli määräaikainen professori vuosina 1995–1997. Alasuutari on ollut vuodesta 1997 Tampereen yliopiston sosiologian professori. Vuosina 2009–2013 hän toimi Suomen Akatemian akatemiaprofessorina. Alasuutari on nimitetty akatemiaprofessoriksi jälleen vuoden 2016 alusta.
Alasuutari on toiminut dosenttina ja luennoitsijana yliopistoissa eri puolilla maata. Lisäksi hän on toiminut lukuisissa akateemisissa johto- ja hallintotehtävissä, esimerkiksi Yhteiskuntatieteiden tutkimuslaitoksen (nykyinen Yhteiskuntatutkimuksen instituutti) johtajana (2002–2006), yhteiskuntatieteellisessä tiedekunnassa toimineen englanninkielisiä tutkintoja toteuttaneen International School of Social Sciences (ISSS) -yksikön johtajana (2006–2008) ja yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan dekaanina (2007–2008).

Tutkimuskohteet

Keskeinen teema Alasuutarin töissä on nyky-yhteiskunnan kulttuuristen prosessien tutkiminen. Hänen tieteellinen tuotantonsa käsittelee arkielämää, mediatutkimusta, hallinnan ja globalisaation kysymyksiä sekä yhteiskuntatutkimuksen metodologiaa. Alasuutari yhdistää teoksissaan aineistolähtöisen tutkimusotteen ja inhimillistä käyttäytymistä selittävät teoriat.
Alasuutarin kiinnostus sosiaalitutkimuksen metodiikkaa ja erityisesti laadullisia tutkimusmenetelmiä kohtaan näkyy monissa hänen teoksissaan ja artikkeleissaan. Alasuutarin teosta Laadullinen tutkimus pidetään yhtenä keskeisenä tekijänä niin sanotun lomaketutkimusmetodin syrjäytymisessä. Kirja on myydyimpiä yhteiskuntatieteellisiä oppikirjoja Suomessa. Laadullisessa analyysissään Alasuutari hakee sääntöä, jonka pitää päteä poikkeuksetta kaikkiin havaintoihin. Tämä ei tarkoita sitä, että yksilöt toimisivat jonkin nimenomaisen säännön mukaan, vaan ihmiset ottavat toiminnassaan huomioon tietyt konstitutiiviset eli merkitystä muodostavat säännöt.
Tutkijanuransa alkuvaiheessa Alasuutarilla oli tutkimuksissaan selvä etnografinen perussävy. Myöhemmin hän on siirtynyt julkista keskustelua hyödyntävään tutkimukseen. Uusimmissa tutkimuksissaan Alasuutari on keskittynyt yhteiskuntaelämän kulttuurisiin ulottuvuuksiin kytkeytyvään vallankäyttöön. Teoksissaan Alasuutari esittää tutkimuksensa usein perinteisestä tutkimusraportin formaatista poiketen paremmin luettavassa muodossa. Hän kuitenkin korostaa, ettei ole kyse tieteellisen tutkimuksen keventämisestä populaarimmaksi, vaan tieteellinen argumentaatio on hyväksyttävä koko teoksen rakenneperiaatteeksi.

Luottamustoimet ja kunnianosoitukset

Alasuutari on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian varsinainen jäsen vuodesta 2004. Vuonna 2006 hänelle myönnettiin Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 1. luokan ritarimerkki. Vuonna 2014 Professoriliitto valitsi hänet Vuoden professoriksi.
Alasuutari on toiminut Sosiologia-lehden toimittajana (1985–1995) ja päätoimittajana (1990–1992) sekä osallistunut useiden ulkomaisten sosiologiaa käsittelevien julkaisujen toimituskuntiin. Vuosina 2008–2012 Alasuutari toimi Westermarck-seuran puheenjohtajana.
Vuonna 2008 Alasuutari sai Suomen tietokirjailijat ry:n Oppikirjailijapalkinnon.

Artikkelit

Alasuutarilta on julkaistu lukuisia artikkeleja kotimaisissa ja ulkomaisissa yhteiskuntatieteellisissä julkaisuissa.