Kluuvi

Rakennuksia ja palveluja

Kluuvi on Helsingin liikekeskusta, jossa toimii paljon palveluja sekä useiden suuryritysten ja tärkeimpien liikepankkien pääkonttoreita. Lähes kaikki Kluuvin asunnot on aikojen saatossa muutettu liiketiloiksi. 2010-luvulla toimistoja on muutettu yhä enenevässä määrin takaisin asunnoiksi muun muassa Mikonkadulla (Lackmanin talo) ja Vuorikadulla (useita kohteita). Kun samaan aikaan Töölönlahden alueelle on valmistunut uusia asuntoja, Kluuvin asukasluku on lähtenyt jälleen kasvuun: vuonna 2013 se oli 514 ja vuonna 2014 se oli 564 henkeä. Työpaikkoja Kluuvissa oli vuonna 2014 runsaat 24 081 kappaletta .

Kauppakeskukset ja tavaratalot

Helsingin keskeisimpiin liikekatuihin kuuluva Aleksanterinkatu kulkee pääosin Kluuvin alueella. Kluuvissa sijaitsevat myös Stockmannin ja Sokoksen tavaratalot sekä kauppakeskukset Kluuvi, Citycenter ja Galleria Esplanad.

Kulttuurirakennukset

Kluuvissa sijaitsevia kulttuurirakennuksia ovat Ateneumin taidemuseo ja nykytaiteen museo Kiasma sekä elokuvateatterit Maxim ja Kinopalatsi.

Oppilaitokset

Pääosa Helsingin yliopiston keskustakampuksesta sijaitsee Kluuvin alueella. Keskustakampuksella toimivat humanistinen, teologinen, oikeustieteellinen, valtiotieteellinen ja käyttäytymistieteellinen tiedekunta, Avoin yliopisto sekä yliopiston keskushallinto. Myös Helsingin yliopiston Kaisaniemen kasvitieteellinen puutarha sijaitsee Kluuvissa.
Alueella sijaitsee vain yksi peruskoulu, Kaisaniemen ala-asteen koulu, jossa toimii normaalin perusopetuksen lisäksi musiikin ja nykytanssin painotusluokkia.

Liikenne

Kluuvissa sijaitsee Helsingin päärautatieasema, josta lähtevät kaikki pääkaupunkiseudun lähijunat ja joka on myös Suomen merkittävin kaukojunien lähtöpaikka. Lisäksi asemalta lähtee junia Venäjän Pietariin ja Moskovaan.
Helsingin metron asemista Rautatientorin ja Helsingin yliopiston metroasema sijaitsevat Kluuvin alueella. Useimmat Helsingin raitiovaunulinjat kulkevat alueen kautta. Rautatientorilta lähtee busseja muun muassa Pohjois- ja Koillis-Helsinkiin ja Vantaalle.

Historia

Sana kluuvi (ruotsiksi glo, määräisessä muodossa gloet) merkitsee kluuvifladaa eli matalaa ja umpeutuvaa lahtea. Nykyisen Kluuvin alueella sijaitsikin vielä 1800-luvun alussa pitkä ja kapea Kluuvinlahti, joka ulottui Töölönlahdelta Esplanadin puiston tienoille. Lahti oli jäännös salmesta, joka oli aikoinaan yhdistänyt Töölön­lahden ja Eteläsataman, mutta sen kapein kohta oli maankohoamisen vuoksi sulkeutunut jo 1500-luvulla. Samalla sen itäpuolella sijainnut saari muuttui niemeksi, joka sai nimen Vironniemi. Lahti täytettiin vähitellen 1800-luvulla.
Kluuvissa sijaitseva Vilhonkatu on nimetty vuonna 1836 todennäköisesti senaattori Otto Wilhelm Klinckowströmin mukaan. Klinckowström valvoi 1830-luvulla Kaisaniemen puiston järjestelyä. Kadun aikaisempana nimenä oli vuodesta 1820 Wästra Mellan Gatan. Kadun suomenkielisenä nimenä oli vuodesta 1909 Vilhelminkatu, josta se muutettiin nykyiseksi vuonna 1928. Fabianinkatu puolestaan on nimetty kenraalikuvernööri Fabian Steinheilin muistoksi. Keisari Aleksanteri I määräsi vuonna 1819 Steinheilin ja valtioneuvos Johan Albrecht Ehrenströmin antamaan nimet Helsinkiin suunnitelluille uusille kaduille ja tavallaan he toimivat siten kaupungin ensimmäisenä kadunnimikomiteana. Kadun epävirallisena suomenkielisenä nimenä oli vuoteen 1909 Faapianinkatu.

Urheilu

Kluuvissa toimivia urheiluseuroja ovat muun muassa jalkapalloseura SAPA, jonka juniorijoukkueiden kotikenttä Kaisaniemen puisto on, sekä koripallojoukkue HNMKY, jonka juniorijoukkueiden kotisali on Vuorikadulla. Junioreiden käsipallo-, jääpallo- sekä jääkiekkojoukkueista harrastajamääriltään suosituin Kluuvissa on HIFK.

Muuta

MTV3:n selvityksen (2009) mukaan Kluuvi on väkilukuun suhteutettuna koko Suomen väkivaltaisin kaupunginosa. Tähän ovat myötävaikuttaneet Kluuvin hyvin keskeinen sijainti ja vilkas yöelämä.