google/wiki40b huggingface dataset:
Skrithifinnit

Skrithifinnit eli hiihtofinnit oli eräiden kirjailijoiden käyttämä nimitys Pohjois-Skandinaviassa asuvasta kansasta. 500-700-luvulla kirjailijat Prokopios, Jordanes ja Paulus Diaconus viittasivat sillä saamelaisiin sen jälkeen kun sana fenni eli finni alkoi tarkoittaa suomalaisia.
Uusstoalaisuus

Uusstoalaisuus on nimi, joka on annettu myöhemmän renessanssin ajan liikkeelle, joka pyrki herättämään antiikin ajan stoalaisen filosofian muodossa, jonka kristillinen yleisö voisi hyväksyä. Tämä edellytti joidenkin stoalaisuuden oppien hylkäämistä tai muuttamista. Näihin kuuluivat ennen kaikkea fysiikkaan liittyvät ajatukset materialismista ja determinismistä.
Uusstoalaisuuden keskeisin teos oli Justus Lipsiuksen De Constantia ("Muuttumattomuudesta") vuodelta 1584. Lipsiuksen jälkeen merkittävin uusstoalainen oli Guillaume Du Vair.
Helsinki Times

Painettu lehti

Lehden painos oli noin 15 000. Kerran viikossa Helsingissä ilmestynyt lehden painaminen loppui, kun sen julkaisija Helsinki Times Oy asetettiin konkurssiin 9. helmikuuta 2015 yhtiön omasta pyynnöstä. Helsinki Timesin viimeinen painettu numero ilmestyi 22. tammikuuta 2015. Julkaisuyhtiön osakkaat neuvottelevat vielä konkurssipesän kanssa siitä, voidaanko lehden internetversion julkaisua jatkaa. Sen sisarlehti on ilmaisjakelulehti SixDegrees, joka harventaa ilmestymistään tai myös lopettaa toimintansa konkurssin myötä.

Lukijat

Lehden lukijoita olivat työn tai loman vuoksi Suomessa oleskelevat henkilöt, kuten diplomaatit, liikemiehet ja opiskelijat. Lukijatutkimuksen mukaan lehteä lukivat pääasiassa akateemiset, johtavassa asemassa olevat 30–40-vuotiaat ulkomaalaiset tai uussuomalaiset henkilöt, jotka olivat kotoisin yli 60 maasta. Maksullisen Helsinki Timesin tekeminen kävi kannattavaksi, koska pääkaupunkiseudulla asui riittävästi ulkomaalaisia lukijoita.

Sisältö

Lehden osiot olivat kotimaan ja kansainvälisten uutisten lisäksi kulttuuri, talous, urheilu, tiede ja teknologia, seitsemän päivän televisio-ohjelmat, seitsemän päivän sääkartta, viikkokatsaus Suomen lehtiin sekä kooste Suomea koskevista uutisista maailman medioissa. HKL osti lehdeltä ilmoitustilaa tiedottaakseen ulkomaalaisille lukijoille ja maahanmuuttajille Helsingin liikenteestä. Lehdellä on päivittäin uusiutuvat nettisivut. Helsinki Times ilmestyi perjantaisin.
Vuonna 2013 Helsinki Times ryhtyi yhteistyöhön Helsingin Sanomien kanssa ja julkaisi HS:n uutisia englanniksi.
Otavan liikkuva ryhmä

Otavan liikkuva ryhmä on nimitys laajan tähtivirran ytimelle. Tässä liikkuvassa ryhmässä on monia melko kirkkaita tähtiä. Viisi Otavan seitsemästä tähdestä kuuluu liikkuvaan ryhmään. Tähtien liikkeet on mitattu valokuvauslevyistä ja spektroskoopilla.
Liikkuvan ryhmän ytimessä on 14 tähteä noin 80 valovuoden päässä maasta. Tähdet etenevät kohti Jousimiehen tähtikuviossa olevaa kohdetta.
Tunnetuimpa Otavan tähtivirran jäseniä ovat α CrB (Alphecca tai Gemma), β Aur, δ Aqr, γ Lep and β Ser. Siriuksen luultin pitkään kuuluvan tähän ryhmään, mutta vuonna 2003 mitattiin, että Sirius on liian nuori tähti Otavan tähtivirtaan. Otavan tähtivirta muodostui sumusta 500 miljoonaa vuotta sitten.
Joukon ydin sijoittuu 30x18 valovuoden kokoiseen palloon, ollen 75 valovuoden päässä. Vielä 40 miljoonaa vuotta sitten Aurinko ei ollut lähelläkään Otavan tähtivirtaa. Näiden tähtien spektreissä havaitaan ylimäärä bariumia ja alimäärä kuparia.
Kääpiökynsisammakko

Levinneisyys ja elinympäristö

Kääpiökynsisammakot ovat kotoisin Afrikan keski- ja länsiosista. Niitä on käytetty pitkään lemmikki- ja koe-eläiminä, ja niitä on päässyt villiintymään maailman eri puolilla.
Kääpiökynsisammakot elävät lähes koko elämänsä vedessä, kuivempina kausina ne saattaa hautautua mutaan kymmeneksikin kuukaudeksi. Mudassa ne pystyvät hengittämään pienen ilma-aukon kautta.

Ulkonäkö ja koko

Aikuisena kääpiökynsisammakot ovat noin 5cm:n pituisia. Niillä on litteä vartalo ja silmät pään päällä.
Laji voidaan sekoittaa afrikkalaiseen kynsisammakkoon, jolla on sileämpi iho ja pulleampi keskiruumis kuin kääpiökynsisammakolla. Kääpiökynsisammakolla on ihopoimut varpaiden välissä ja niiden takavarpaissa on pitkät mustat kynnet, kun taas kynsisammakolla ei ole ihopoimuja varpaissaan.

Ravinto ja elintavat

Kääpiökynsisammakko on lihansyöjä. Ravintoon kuuluvat mm. hyönteiset, kala ja äyriäiset, mutta myös pienemmät lajikumppanit saattavat olla vaarassa joutua nälkäisen kääpiökynsisammakon lounaaksi.
Kääpiökynsisammakoita pidetään joskus lemmikkeinä akvaarioissa. Ne tarvitsevat vähintään 45 litran altaan. Niitä ei suositella pidettäviksi yhdessä kalojen kanssa.
Theodor Krancke

Theodor Krancke (30. maaliskuuta 1893 Magdeburg, Saksan keisarikunta – 18. kesäkuuta 1973 Wentorf, Länsi-Saksa) oli saksalainen amiraali toisessa maailmansodassa.
Toisen maailmansodan alussa Krancke komensi taskutaistelulaiva Admiral Scheeriä, joka hänen komennossaan upotti neljätoista ja kaappasi kolme liittoutuneiden kauppalaivaa viisikuukautisen purjehduksen aikana. Tästä hänet palkittiin rautaristin ritariristillä.
Keväällä 1940 hän oli mukana erikoiskomennuskunnassa suunnittelemassa operaatio Weserübungia, joka tähtäsi Tanskan ja Norjan valloitukseen. Kriegsmarinen pintalaivasto menetti kykynsä suuriin operaatioihin sodan alkupuolella ja Krancke toimikin lähinnä nimellisissä johtotehtävissä. Normandian maihinnousun aikana kesällä 1944 hän komensi Ranskassa ollutta laivastoa sekä rannikkotykistöä.
Liittoutuneet vangitsivat hänet sodan jälkeen elokuussa 1945. Hänet vapautettiin sotavankeudesta lokakuussa 1947. Kranckea ei syytetty sotarikoksista missään vaiheessa. Hän oli kuitenkin vapaaehtoisesti todistamassa Nürnbergin oikeudenkäynnissä sodan aikaisen esimiehensä suuramiraali Dönitzin puolustuksen todistajana.
Halmaheranmeri

Halmaheranmeri (indonesiaksi Laut Halmahera, engl. Halmahera Sea) on Indonesian alueella sijaitsevaan Itä-Intian saaristoon kuuluva Tyynenmeren sivumeri. Halmaheranmeri sijaitsee päiväntasaajan seudulla Molukkien saariryhmän suurimman saaren Halmaheran itäpuolella ja Uuden-Guinean länsipuolella. Meren pinta-ala on noin 95 000 km² ja Halmaheran altaan syvyys on 2 039 metriä.
Halmaheranmereä rajaa IHO:n merialuejaottelun mukaan etelässä Seraminmeri, lännessä Halmaheran saaren ohella Molukkienmeri ja idässä Tyynimeri.
Štš-311

Rakentaminen

Sen köli laskettiin 6. marraskuuta 1933 ja vene laskettiin vesille 10. huhtikuuta 1935. Vene otettiin palvelukseen 21. elokuuta 1936.

Palveluskäyttö

Talvisodassa Štš-311 upotti tykkitulella kaksi alusta. Aluksista ensimmäinen oli suomalainen SS Wilpas (775 t), joka upotettiin 29. joulukuuta 1939, ja toisena oli ruotsalainen SS Fenris (484 t), joka upotettiin 5. tammikuuta 1940. Näiden alusten upotuksista veneen päällikölle Fjodor Vershininille annettiin Kultaisen Tähden Mitali ja hänet nimitettiin Neuvostoliiton sankariksi. Vene sai Punalipun kunniamerkin 7. helmikuuta 1940.
Turun sanomien mukaan lokakuussa 1942 alus oli matkalla partiointialueelleen Gotlannin ja Öölannin välillä, kun 14. lokakuuta 1942 Kallbådan kuunteluasema havaitsi vedenalaisia räjähdyksiä. Lentolaivue 6:sta lähti luutnantti Erkki Palosuo Tupolev SB-2 -pommikoneella, tunnus SB-10, tätä selvittämään. Paikalla konekiväärimies Kalle Ahvensalmi havaitsi miinakentässä saamiaan vaurioita korjaamaan nousseen sukellusveneen, joka katosi pinnan alle. Sen perään pudotettiin kaksi syvyyspommia.
Gardiner antaa upotuksesta toisenlaisen version. Hänen mukaansa Suomen laivaston vartiomoottoriveneet VMV 13 ja VMV 15 upottivat Štš-311:n 12. lokakuuta 1942 lähellä Tiiskeriä.
Suomalainen sukeltajaryhmä Divers of the Dark löysi hylyn Porkkalan edustalta Suomenlahdella elokuussa 2013.
LIM-49 Spartan

LIM-49A Spartan oli Yhdysvaltain armeijan mannertenvälisten ohjusten torjuntaohjus. Ohjus pohjautui aiempaan Nike Zeus-ohjukseen. Ohjus otettiin käyttöön 1975. Se ehti olla sijoitettuna vain muutamia kuukausia. Se oli Safeguard-ohjelman osa. Spartanilla oli tarkoitus torjua avaruudessa lentäviä mannertenvälisiä ohjuksia.

Ominaisuudet

Ohjuksessa oli suuri 5 MT ydinkärki. Kantomatka 740 km, ohjus pystyi nousemaan 560 km:n korkeuteen.
Sauli Sipilä

Sauli Fredrik Sipilä (10. tammikuuta 1914 – 24. tammikuuta 2001) oli Orion-yhtymän pääjohtaja 1970–1974 ja sai vuonna 1974 vuorineuvoksen arvonimen. Hän oli Regulus Oy:n toimitusjohtaja 1958–1968 ja pääjohtaja 1968–1970.
Sipilän puoliso oli Helvi Sipilä.
Ultron

Historia

Henry Pym, nerokas tiedemies loi primitiivisen Ultron-1 robotin, joka tuntemattomasta syystä kääntyi luojaansa vastaan. Ultron-5 oli ensimmäinen, joka taisteli Kostajia vastaan. Vasta Ultron-6 robotin suurimman edun, kun se uudelleenrakensi itsensä adamantiumista. Sen jälkeen Ultron on voitettu useasti, mutta se on aina palannut. 
Ultron on yksi kostajien vaarallisimmista vihollisista, sillä edes Thorin vasara ei pysty tuhoamaan sen kuorta. 
Kun Salatuissa Sodissa Galactus imi Ultronin voimat, Tohtori Doom käynnisti sen uudelleen. Tällä kertaa Ultron totteli vain Tohtori Doomia, jolloin hän pystyi johtamaan vihollisjoukkoa. Ultron tuhoutui tämän jälkeen, mutta palasi taas. 
Länsirannakon Kostajat onnistuivat kuitenkin pysäyttämään hänet, ennen kuin se muutti suurimman osan Kalifornian väestöstä roboteiksi. (Sarjakuvalehdet: 4, 8/92 Avengers West Coast 65-68.)
Ultron on luonut liittolaisia ja vastustajia: Se loi Hullun Haihattelijan antamasta Ihmissoihdun ruumiista Visionin, josta tuli Kostajien jäsen. Ultron loi myös Jocastan, joka oli myös tuhoutumattomasta adamantiumista tehty robotti. 
Ultron halusi Jocastasta vaimonsa, mutta se siirtyi Kostajien puolelle. Ultron oli tehnyt ennen Jocastaa Alkheman, joka kääntyi Ultronia vastaan ja on ollut myös pitkäaikainen Kostajien vihollinen. Ultron nauhoitti robotteihinsa aivokäyriä. 
Jocastalla oli Ampiaisen aivokäyrä ja Alkhemalla Matkijalinnun. Visionilla oli Ihmemiehen aivokäyrät. Ultronilla oli luojansa, Henry Pymin aivokäyrät.

Voimat ja varusteet

Ultron jaksaa nostaa noin 70-90 tonnia, riippuen mikä Ultron on kyseessä. Ultron yrittää aina parannella itseään ja tulee koko ajan vahvemmaksi. Ultron voi ampua kaikenlaisia säteitä käsistään. Salatuissa sodissa Tohtori Doom asensi Ultroniin eräänlaisen atomihajottajan, mutta se ei ollut myöhemmin käytössä.
Ultron on yhtä nerokas kuin Henry Pym, koska robotilla on hänen aivokäyränsä.

Elokuvat

Ultron esiintyy päävihollisena Marvel Cinematic Universen elokuvassa Avengers: Age of Ultron. Toisin kuin sarjakuvissa, tämä versio Ultronista on tekoäly, jonka Tony Stark ja Bruce Banner loivat Lokin valtikkaa tutkimalla sekä hyödyntämällä paroni Wolfgang von Struckerin tekemiä tutkimuksia siitä. Ultron luotiin rauhanturvatarkoitukseen S.H.I.E.L.D.:n tilalle. Hän kuitenkin kääntyy luojiaan vastaan ja uskoo ainoan keinon ratkaisun rauhan saavuttamiseen olevan ihmiskunnan tuhoaminen. Ultron siirtyy Sokoviaan Hydran hylättyyn tukikohtaan, alkaen rakentaa itselleen useita uusia kehoja ja päivittää niitä Ulysses Klauelta saadun vibraniumin avulla. Hän yrittää luoda voimakkaimman kehonsa Etelä-Koreassa Helen Chon kehittämän synteettisen kudoksen avulla ja asettaa sen otsaan Lokin valtikan sisällä olleen Mielikiven (yhden Ikuisuuskivistä). Kostajat vievät tämän kehon häneltä ja luovat siitä Visionin. Ultron aikoo nostaa rakentamallaan laitteella Sokovian yläilmoihin ja iskeä sen maahan asteroidin tavoin aiheuttaakseen joukkosukupuuton. Kostajat kuitenkin evakuoivat kaupungin ja tuhoavat sen sekä yksitellen kaikki Ultronin kehot, Visionin ollessa se, joka tuhoaa viimeisen kehon.
Ultronin liike- ja ääninäyttelijänä elokuvassa toimii James Spader.
Taidegrafiikka

Taidegrafiikan valmistus

Painaminen tehdään useimmiten erityisen grafiikkaprässin avulla, jossa raskas rulla, eräänlainen mankeli puristaa paperin tasaisesti laattaa vasten.

Taidegrafiikan tekniikat

Taidegrafiikan tekniikat jaetaan neljään osaan sen mukaan miten painoväri kuvioidaan painolaatalle: kohopaino, syväpaino, laakapaino (litografia) ja silkkipaino (serigrafia). Näitä menetelmiä voidaan myös yhdistää. Samalle laatalle voidaan tehdä esimerkiksi ääriviivat etsaamalla ja sävypintoja akvatintalla. Samalle paperille voidaan myös painaa usealla laatalla eri värisävyjä.

Puupiirros

Puupiirros tunnettiin jo 800-luvulla Kiinassa ja sitä pidetään vanhimpana grafiikan menetelmänä. Siinä taiteilija kaivertaa puulevyyn kuopalle kaikki kohdat joista haluaa valkoisia, hankaa pintaan mustetta ja painaa sen paperille. Tätä sanotaan kohopainomenetelmäksi, koska muste on laatan koholla olevissa osissa.

Linoleikkaus

Puulevyn sijasta linoleikkauksessa käytetään linoleumia. Linoleumia on helpompi työstää, mutta siinä ei ole puulle ominaista pintarakennetta.

Metalligrafiikka ja syväpainomenetelmät

Metalligrafiikka on yleisnimitys kaikille syväpainomenetelmille (engl. intaglio). Sana tulee laattamateriaalista, jona käytetään jotain metallia, tavallisesti kuparia.

Mezzotinta

Mezzotintassa metallilevyn pinta rouhitaan työkalulla karheaksi, jolloin muste tarttuu siihen. Tavallisesti mezzotinta tehdään "tummasta vaaleaan", eli koko levy naarmutetaan ensin tasaisen karheaksi ja vaaleammat alueet siloitetaan viilaamalla. Työskentely on mahdollista myös toiseen suuntaan eli "vaaleasta tummaan", jolloin kuva naarmutetaan sileään metallilevyyn. Jälki muistuttaa pastelliliitujen jälkeä. Mezzotintatöissä on kuvataiteen samettisin musta sävy. Frans Toikkanen oli tunnettu Mezzotintan tekijä.

Taidegrafiikan vedosmerkinnät

Jokainen vedos numeroidaan. Vedoksen numeron lisäksi sarjan koko vedosmäärä merkitään yleensä vasempaan alareunaan muodossa 5/20.
Taiteilija signeeraa nimensä jokaisen kappaleen oikeaan alareunaan.
Vedosmerkintöjä voivat olla seuraavat.

Tpl'a

Tpl'a (ransk. tirée par l'artiste) tarkoittaa, että grafiikanlehti on taiteilijan itsensä vedostama. Se kirjoitetaan yleensä vasempaan alareunaan vedosnumeron jommallekummalle puolelle.

E.v.

E.v. (ransk. edition variée, edition variable) tarkoittaa, että vedossarja on vaihteleva. Tällaisen sarjan vedokset poikkeavat toisistaan esimerkiksi väreiltään, tai niissä on käytetty yksilöllisiä työvaiheita variaatioiden aikaansaamiseksi.

H. C.-vedos

H. C. (ransk. Hors Commerce) tarkoittaa myynnin ulkopuolella. Ne ovat yksityiseen käyttöön tehtyjä, eivät myyntiin tarkoitettuja. Näitä vedoksia voi olla varsinaisen sarjan lisäksi muutamia.
Ramon Muntaner

Ramon Muntaner (n. 1265 – 1336)  oli katalonialainen sotilas, joka kirjoitti kronikan seikkailuistaan palkkasotilasjoukon komentajana. Se on tärkeimpiä keskiaikaisia katalaaninkielisiä tekstejä, ja kertoo Aragonian  kuningaskunnan kultakaudesta.
Muntaner syntyi Peraladassa. Hän ei palannut sinne vuoden 1285 jälkeen, voi olla että hänen lapusuudenkotinsa tuhoutui ranskalaisten hyökkäyksessä. Hänen tiedetään olleen Valenciassa ja Montpellier’ssa, mahdollisesti Mallorcan Jaakko II:n palveluksessa. Hän osallistui Menorcan valtaukseen 1286-1287 ja Messinan puolustukseen, kun Sisiliaa piiritettiin vuonna 1300.
Sisiliassa hän liittyi kenraali Roger de Florin joukkoihin Katalonian komppaniassa ja kunnostautui Gallipolin puolustuksessa vuonna 1306. Hn erosi komppaniasta liittyäkseen Mallorcan prinssi Ferranin seurueeseen, ja taisteli Thásoksella, Almyrósissa ja Skópelosilla ennen kuin joutui venetsialaisten vangiksi. Hän palasi hetkeksi Kataloniaan, mutta lähti uudelleen Sisiliaan 1309. Siellä hän osallistui Djerban ja Kerkenna-saarten hallintoon.
Muntaner kirjoitti kronikkaansa kolme vuotta alkaen vuonna 1325. Vuonna 1332 hön muutti perheineen Mallorcalle kuningas Jaakko III:n hoviin, ja kuoli seuraavana vuonna. Häneltä jäi kaksi poikaa ja tytär.
RSS Laaka

Historia

Seuran miesten edustusjoukkue pelasi kolme kautta I-divisioonassa, ennen kuin se päätti luopua sarjapaikastaan taloudellisista syistä kaudelle 2009–2010, ja anoi salibandyliitolta paikka II-divisioonasta. Liitto ei kuitenkaan myöntänyt paikkaa II-divisioonasta, vaan joukkue sijoitettiin III-divisioonaan.
Salibandy World Gamesissa 2017

Pudotuspelit ja sijoitusottelut

Välierät
Sijat 5-6
Pronssiottelu
Finaali
Aavikkopäästäinen

Ulkonäkö ja koko

Aavikkopäästäinen on selkäpuolelta ruskeanharmaa, vatsasta vaaleamman harmaa. Häntä on pitkä ja ohut, korvat melko pienet mutta erottuvat selvästi vartalolinjasta. Aikuisena se on alle viisi senttiä pitkä ja painaa kolmesta viiteen grammaa.

Elintavat

Aavikolla on niin kuumaa ja kuivaa, että aavikkopäästäinen piileksii varjossa päivät ja saalistaa vain öisin. Sen aineenvaihdunta on niin nopeaa, että se syö päivittäin jopa 75 % painostaan. Pääasiallisena ravintona ovat erilaiset hämähäkkieläimet.
Kaskade

Yksityiselämä

Kaskade syntyi Chicagossa ja vietti nuoruutensa Northbrookissa, Illinoisin osavaltiossa. Hän aloitti musiikin tuottamisen ja DJ:nä toimimisen opiskeluaikoinaan Brigham Youngin yliopistossa.  19-vuotiaana Raddon vietti kaksi vuotta Japanissa Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon kautta. Lähetystyönsä jälkeen hän muutti Salt Lake Cityyn opiskellakseen viestintää Utahin yliopistossa.
Raddon on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Hän on jäsenenä Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkossa.
Kaskaden veli Rich Raddon on tunnettu yrittäjä ja elokuvatuottaja.

Musiikillinen ura

Kaskade aloitti DJ-keikkailun vuonna 1995 keikkailemalla kerran kuussa utahilaisella klubilla. Noilla yliopistoaikansa esiintymisillään hän hankki ensimmäiset studiotarvikkeensa. Hän muutti myöhemmin San Fransiscoon, ja jatkoi DJ-keikkojen tekemistä ja musiikin tuottamista samalla työskennellen OM Records -levy-yhtiössä. Kaskade allekirjoitti myös ensimmäisen levytyssopimuksensa yhtiön kanssa.
Kaskaden ensimmäinen single What I Say julkaistiin 2001, ja se saavutti heti viidennen sijan Billboardin Hot Dance Club Play -listalla. Hänen neljäs singlensä Everything saavutti myöhemmin listan ensimmäisen sijan. 
Loppuvuodesta 2006 Kaskade vaihtoi levy-yhtiötä Ultra Recordsille. Ultra Recordsilla Kaskade on tehny runsaasti yhteistyötä kanadalaisen deadmau5:n kanssa.
Joulukuussa 2013 Kaskade oli  Grammy-ehdokkaana kappaleellaan Atmosphere sekä albumillaan Athmosphere. Vuonna 2014 Kaskade oli Forbesin mukaan maailman 8. korkeimmin palkattu DJ tämän tienatessa 17 miljoonaa dollaria vuodessa.
LHCf

Toiminta

Laitteistoa käytetään havaitsemaan hiukkastörmäyksessä syntyneitä etuhiukkasia, joiden kulkulinja on samansuuntainen kuin törmäävien hiukkassuihkujen. Tämän on tarkoitus simuloida kosmista säteilyä.

Laitteisto

LHCf-laitteisto koostuu kahdesta massaltaan 40 kg ilmaisimesta. Kumpikin on rakenteeltaan 30 cm pitkä, 80 cm korkea ja 10 cm leveä ja ne sijaitsevat 140 metrin etäisyydellä eri puolilla hiukkasten törmäytyspisteestä. Ilmaisimet koostuvat volframilevyistä, muovisesta tuikeilmaisimesta ja suuntaherkistä sensoreista.
KNM Æger (1893)

Valmistus

Alus tilattiin laivastontelakalta Hortenista ja se laskettiin vesille 1. heinäkuuta 1893. Se poikkesi muista Norjan laivaston tykkiveneistä 1,5 tuuman panssarikantensa vuoksi.

Palvelus

Alus oli luokiteltu sluupiksi ennen käytöstä poistamistaan vuonna 1932. Alus myytiin kaksi vuotta myöhemmin.
Nokikolibri

Koko ja ulkonäkö

Nokikolibri voi kasvaa 9–10 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat ulkonäöltään toisiaan. Nokikolibri on päästään, selästään ja siivistään väriltään ruskehtavan vihreä ja erityisesti pää ja yläperä ovat pronssinkiiltoiset. Linnun kurkku, rinta ja vatsa ovat väriltään harmaa ja kurkussa sekä rinnassa on runsaasti tummia pisteitä. Jaloissa on valkoiset höyhentupsut. Lajin pyrstö on musta. Nokikolibrin nokka on musta ja suora.

Levinneisyys ja elinympäristö

Nokikolibri elää suhteellisen pienellä alueella Kolumbiassa Ja Ecuadorissa. Sen elinympäristöä ovat vuoristojen kosteat pilvimetsät tyypillisimmin noin 1 500–2 300 metrin korkeudella. Ne elävät usein lähellä virtaavia vesiä. Nokikolibrin ravintoa on pääasiallisesti kukkien mesi. Lajin pesimäkausi on elokuussa ja se rakentaa pallomaisen pesän sammaleista ja muista kasvimateriaaleista ja hämähäkinseiteistä. Nokikolibrikantaa uhkaa elinympäristön häviäminen hakkuiden ja teiden rakentaimsen vuoksi. Maailman luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee sen tämän vuoksi silmälläpidettäväksi lajiksi.
Täpläpallohai

Ulkonäkö

Täpläpallohai on yleensä alle metrin pituinen. Sen pää on lattana – leveä ja päältä litistynyt. Suu ja silmät ovat suuret. Molemmat selkäevät ovat lähellä pyrstöevää, jonka alalohko on heikosti kehittynyt. Ruumis on keltaisten ja ruskeiden juovien sekä mustien ja valkoisten täplien kirjavoima. Myös vatsapuolella on täpliä.
Pallohain nimi viittaa sen tapaan pullistaa itsensä vettä nielemällä, jolloin se vaikuttaa suuremmalta vainoojiensa kuten suurempien haiden tai merinisäkkäiden silmissä, joita se ensin on paennut kallionkoloon. Lajilla on myös tapana levätä päivisin luolien suojassa.

Ravinto

Täpläpallohai syö pääasiassa pieniä kaloja. Se saalistaa öisin joko hyökkäämällä saaliin kimppuun väijyksistä tai yllättää kallionkoloissa nukkuvia kaloja.

Lisääntyminen

Täpläpallohai on ovipaarinen eli sen poikaset syntyvät munista. Munat ovat nahkamaisia koteloita joissa on pitkät kärhet auttamassa kotelon kiinnittymistä kiviin ja merileviin. Sikiö varttuu 9-12 kuukautta ruskuaispussinsa turvin ja kuoriutuu kun se on tyhjä.

Täpläpallohai ja ihminen

Täpläpallohai on ihmiselle vaaraton, mutta saattaa ärsytettäessä käydä aggressiiviseksi. Lajin liha ei sovellu ihmisravinnoksi ja kalastajille se onkin enemmän harmillinen, koska toisinaan se tyhjentää kala- ja äyriäispyydyksiä.
Laji menestyy vankeudessa ja sitä pidetään yleisöakvaarioissa.
FIBA

Historia

Kansainvälinen koripalloliitto perustettiin Genevessä vuonna 1932. Tuolloin kahdeksan valtiota olivat mukana perustamassa FIBAa: Argentiina, Tšekkoslovakia, Kreikka, Italia, Latvia, Portugali, Romania sekä Sveitsi. Ensimmäistä kertaa laji oli mukana kesäolympialaisten ohjelmistossa vuoden 1936 olympialaisissa. Kisojen aikana koripallon keksijä James Naismith nimettiin liiton kunniapresidentiksi.
FIBA on järjestänyt miesten maailmanmestaruuskilpailuja vuodesta 1950 ja naisten vuodesta 1953. 
Vuonna 1989 FIBA salli ammattilaispelaajien osallistumisen olympialaisiin. 
FIBA avasi oman Hall of Fame -museonsa vuonna 2007 Espanjan Alcobendasissa ja liiton uusi päämaja avattiin sveitsiläisessä Miesissä vuonna 2013. Uutta päämajaa alettiin kutsua nimellä House of Basketball.
Nopeuslisä

Nopeuslisä, eli delta-V on rakettimoottorin aikaansaama nopeuden lisäys. Nopeuslisä riippuu eniten raketin polttoaineen suihkunopeudesta ja käytetyn polttoainemäärän suhteessa raketin massaan.
Esimerkiksi jos halutaan paeta pois Maan painovoimakentästä, tarvitaan nopeuslisä 11,2 km/s. Sama asia voidaan ilmaista myös sanomalla, että ajotarve on 11,2 km/s. Jos jokin raketti pystyy saavuttamaan nopeuden 11,2 km/s, niin sen ajokyky on 11,2 km/s. Kyseinen raketti pystyy irtautumaan Maan painovoimakentästä. Pienempi nopeuslisä, noin 8,2 km/s, tarvitaan satelliitin laukaisuun Maan pinnalta Maata kiertävälle radalle. 
Nopeuslisä, delta-V eli raketin ajokyky lasketaan venäläisen Konstantin Tsiolkovskin 1800-luvun lopussa tai 1900-luvun alussa kehittämän rakettiyhtälön avulla.
Kuloinen

Kuloinen on yksi Raision kaupunginosista. Se kuuluu Ihalan tyyppisiin kaupunginosiin, joissa suurin osa asutuksesta on omakotitaloja ja ympäristö on puistomainen. Kuloinen sijaitsee Raisiontien ja Ohikulkutien välisellä alueella. Varsinais-Suomen suurin kauppakeskus Mylly sijaitsee Kuloisissa.
Kuloisen väkiluku oli vuonna 2015 2166 asukasta eli se on toiseksi pienin kaupunginosa Inkoisen jälkeen, 8,9 prosenttia raisiolaisista asui Kuloisissa.