Przemyśl

Varhaishistoria

Przemyśl oli Krakovan jälkeen toiseksi vanhin kaupunki Etelä-Puolassa. Arkeologisissa kaivauksissa on löydetty merkkejä kauppapaikasta 800-luvulta. Ensimmäiset kirjalliset merkinnät kaupungista on päivätty vuonna 981 kun Vladimir Suuri valloitti alueen. Vuonna 1018 kaupunki palautui Puolalle kunnes Venäjä valloitti sen jälleen vuonna 1031. 1200-luvun alkupuolella alue liitettiin Ortodoksisen kirkon eparkiaan. Myöhemmin kaupunki tuli osaksi Galitsian ja Volynian ruhtinaskuntaa.

Puola-Liettua

Vuonna 1340 kaupungin valloitti Kasimir III Suuri ja alue tuli osaksi Puola-Liettuaa. Samoihin aikoihin ensimmäinen Katolisen kirkon hiippakunta perustettiin kaupunkiin ja Przemyśl:lle annettiin Magdeburgin kaupunginoikeudet. Oikeudet vahvisti vuonna 1389 kuningas Vladislav II Jagello .
Kaupungista tuli tärkeä kaupankäynnin keskus uuden ajan alkuvaiheella. Väestö koostui eri kansallisuuksista, kuten ukrainalaisista, puolalaisista, juutalaisista, saksalaisista, tšekeistä, armenialaisista sekä tataareista. Vaurauden aikana kaupunkia rakennettiin jatkuvasti. Vuonna 1559 kaupunki sai renessanssin mukaisesti rakennetun Synagogan. Vuonna 1617 perustettiin Jesuiitta yliopisto. 1600-luvun puolivälissä vaurauden aika loppui Puola-Liettuan heikennettyä. Väestön määrä laski jatkuvasti ja vasta 1700-luvun loppupuolella kaupunki saavutti saman asukasmäärän. Kaupungin tärkeys säilyi kaikesta huolimatta. Puolan ensimmäisen jaon aikana Itävallan keisarikunta suunnitteli siitä alueen pääkaupunkia. Pääkaupungiksi tuli kuitenkin Lviv.

Itävallan keisarikunnan aika

Puolan ensimmäisen jaon jälkeen, vuonna 1772, kaupungista tuli osa Itävallan valtakuntaa, mitä itävaltalaiset kutsuivat "Galitsian ja Lodomerian valtakunnaksi". Itävaltalaisen väestölaskennan mukaan kaupungissa asui tuolloin 7 538 ihmistä, joista 1 508 olivat Ukrainan kreikkalaiskatolisen kirkon jäseniä. Vuonna 1804 kaupunkiin rakennettiin ruteenilainen kirjasto, missä jo vuonna 1822 oli yli 33 000 teosta.
Kaupunki sai rautatien vuonna 1861 Krakovasta Lviviin. Kasvavat jännitteet Itävallan ja Venäjän välillä saivat Itävallan kiinnittämään enemmän huomiota kaupungin strategiseen sijaintiin. Krimin sodan aikana itävaltalaiset ryhtyivät laajoihin linnoitustöihin, mm. 15 kilometrin ympäröivä puolustuskehä rakennettiin kaupungin alueelle.

Przemyślin linnoitus

Tykistön teknologinen kehitys 1800-luvun loppupuolella teki sen aikaiset linnoitukset haavoittuviksi. Rihlatut tykit vaativat linnoituksista isompia ja niiden etäisyys suojattavasta kohteesta kasvoi. Vuosien 1888-1914 aikana Przemyślin linnoituksesta kasvoi kolmanneksi suurin linnoitus Euroopassa. 45 kilometrin säteellä rakennettiin yli 44 erilaista ja erikokoista linnaketta. Vanhemmat linnoitukset modernisoitiin suojaamaan sisäkehää. Linnoitus rakennettiin majoittamaan 85 000 sotilasta ja 956 kanuunaa suojasi sitä. Parhaimmillaan linnoituksessa oli yli 120 000 sotilasta.
Elokuussa vuonna 1914  ensimmäisen maailmansodan kynnyksellä Venäjä voitti useita taisteluita Itävalta-Unkarin joukkoja vastaan, joten he pääsivät etenemään nopeasti Galitsiaan. Linnoitus täytti tehtävänsä pysäyttäen lähes 300 000 miehen vahvuisen armeijan. 
Linnoitusta piiritettiin useita kertoja. Piiritysrengasta yritettiin murtaa useita kertoja, mutta lopulta nälän loppuun ajamat puolustajat antautuivat 22. maaliskuuta 1915. Venäläiset saivat vangiksi 126 000 sotilasta ja saaliiksi 700 isoa tykkiä. Molemmat osapuolet menettivät lähes 115 000 miestä Przemyślin taisteluissa.

Ensimmäisen maailmansodan jälkeinen aika

Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Puolalaiset ja Länsi-Ukrainan kansantasavalta kiistelivät Przemyślistä. 1. marraskuuta 1918 perustettiin lääninhallitus, missä oli edustajia alueen etnisistä ryhmistä. 3. marraskuuta Ukrainan armeija mitätöi hallituksen, pidätti sen johtajat ja valtasi kaupungin itäosan. Ensimmäisen maailmansodan veteraaneista koostunut joukko puolalaisia ryhtyi taistelemaan ukrainalaisia vastaan. Etulinja jakoi kaupungin kahtia, eikä kumpikaan osapuoli voinut ylittää  San -jokea. Puolalaiset saivat vahvistuksia Krakovasta 10. marraskuuta ja seuraavan kahtena päivänä he ylittivät joen, karkottaen Ukrainan armeijan. 
Puolan-Neuvosto-Venäjän sodan jälkeen, alue liitettiin Puolan tasavaltaan. Vuonna 1931 kaupungissa asui 62 272 henkilöä.

Toinen maailmansota

Puolan offensiivin jälkeen Natsi-Saksan ja Neuvostoliiton välinen raja kulki kaupungin halki San -joen uomassa. Vuonna 1941 Operaatio Barbarossan myötä saksalaiset valloittivat kaupungin itäosan. Saksalaiset perustivat kaupunkiin juutalaisille gheton johon siirtyi asumaan lähes 22 000 ihmistä. Kaupungin synagogat tuhottiin ja juutalaisten hallussa ollut omaisuus takavarikoitiin. Ghetto suljettiin 14. kesäkuuta 1942. Lähes kaikki gheton asukkaat lähetettiin Auschwitzin ja Bełżecin keskitysleireihin. Puna-armeija valloitti kaupungin 27. heinäkuuta 1944.

Sodan jälkeinen aika

Sodanjälkeisessä rajanvedossa Puolan ja Neuvostoliiton välinen raja tuli kilometrien päähän kaupungista. Suurin osa teollisuudesta jäi Neuvostoliiton puolelle. Kaupungin väkiluku oli vähentynyt 24 000 asukkaaseen, joista lähes kaikki olivat puolalaista alkuperää.

Tiet

Kaupungin läpi kulkee kansallinen tie numero 28. Tie vie lännessä Slovakian rajalle ja idässä Medykan rajanylityspaikalle Ukrainaan. Vielä rakennusvaiheessa on yhdystie Medykasta E40 -valtatielle.

Rautatie

Kaupungin läpi kulkee rautatie E20 (Berliini-Kiev). Kaupunki on panostanut rautatielogistiikkaan, lisätäkseen kansainvälistä kauppaa.

Lentoliikenne

Lähin kansainvälinen lentoasema on 70 kilometrin päässä, Jasionkan kaupungissa. Kentältä on yhteys mm. Lontooseen ja Dubliniin.

Urheilu

Urheiluseura Polonia Przemyśl on perustettu vuonna 1909 ja on yksi Puolan vanhimmista urheiluseuroista. Sen jalkapallo-jaos pelaa kansallista  III-liigaa. Sen koripallo-jaos pelaa kansallisessa II-divisioonassa.