Jemen

Varhaishistoria

Jemen on yksi Lähi-idän vanhimmista asutuskeskuksista. Sen alueelle kehittyi seemiläisten kansojen maata viljeleviä yhdyskuntia arviolta 2000 eaa. Jemen sijaitsi jo varhain merkittävien kauppareittien varrella, minkä ansiosta alueelle syntyi vauraita kaupunkeja.
800 eaa. – 500 jaa. välisenä aikana Jemenissä vaikuttivat Minaeanin, Saban, Himyarin, Qatabanin, Hadramautin ja Ausanin kuningaskunnat, jotka ylläpitivät tuottoisaa maustekauppaa. Roomalaiset kutsuivat aluetta nimellä ”Arabia Felix” (”Onnellinen Arabia”) maustekaupan tuottaman vaurauden vuoksi. Rooman keisari Augustus lähetti vuonna 26 eaa. retkikunnan valtaamaan Arabia Felixin ja turvaamaan alueen kaupan Roomalle. Egyptin prefektin Aelius Galluksen komentama retkikunta kuitenkin epäonnistui.
Maustekauppa hiipui 500-luvulla ja tärkeän Maribin kaupungin sadevesipato murtui, mikä hankaloitti alueen maanviljelyä. Jemen pirstoutui pieniksi kaupunkivaltioiksi ja heimoyhteisöiksi, kunnes arabit valloittivat alueen 600-luvulla. Etiopialainen kristinusko väistyi islamin tieltä ja Jemenistä tuli osa Kalifaattia. Alue sai tuolloin nimensä Jemen, joka tarkoittaa ”oikeaa puolta”, mikä viittaa alueen sijaintiin Mekkaan nähden.
Kalifivallan luhistuttua pohjoinen Jemen jäi paikallisten imaamien vallan alle. Imaamit edustivat zaidilaisuutta, islamin nuorempaa alahaaraa, ja he vakiinnuttivat teokraattisen poliittisen järjestelmän joka piti pintansa nykyaikaan asti. Jemenissä oli historian aikana useampia imaamien hallitsijasukuja.
Egyptiläiset sunnikalifit valtasivat Jemenin rannikkoseudun 1100-luvulla. Heidän valtakuntansa hajosi vuonna 1250. Jemen säilyi hajanaisena vuoteen 1517 saakka, jolloin Osmanien valtakunta valloitti alueen ja teki siitä maakuntansa. Jemeniläiset heimot ajoivat osmanit pois vuonna 1636 ja osmanit saivat valloitettua Jemenin uudestaan vasta vuonna 1872.

Yhdistynyt Jemen

Yhdistymisen jälkeistä rauhaa kesti neljä vuotta, ennen kuin Pohjoinen ja Etelä taistelivat lyhyen, mutta verisen sisällissodan, jossa hallinnon sotajoukot löivät etelän separatistit. Jemenillä on ollut rajakahakoita Eritrean kanssa 1995 ja Saudi-Arabian kanssa 1998.
Vuonna 1994 parlamentti äänesti Ali Abdullah Salehin presidentiksi. Vuonna 1999 pidettiin maan ensimmäiset suorat presidentinvaalit, joissa Ali Abdullah Saleh valittiin uudelleen.
1990-luvun jälkeen Jemeniin on virrannut pakolaisia levottomasta Somaliasta arviolta 700 000.
Lokakuussa 2000 Jemenissä tehtiin terrori-iskuja yhdysvaltalaista sota-alusta ja Brittien suurlähetystöä vastaan. Vuonna 2001 presidentti Saleh ilmoitti maansa käyvän Yhdysvaltojen rinnalla sotaan terrorismia vastaan. Terrorismin vastaisesta sodasta kehittyi maan sisäinen konflikti jossa Jemenin hallinto ja terroristijärjestö Al-Qaida taistelivat jopa maakuntien hallinnasta. Konflikti jatkuu edelleen.
2000-luvun alussa maassa on ollut paljon levottomuuksia. Maan keskushallinto osoittautui heikoksi ja eri separatistiryhmät saivat valtaa syrjäseuduilla. Maan sekavaa tilannetta hyödynsivät myös somalialaiset merirosvot, jotka perustivat tukikohtia Jemenin rannikolle. Al-Qaidan vastaisen konfliktin lisäksi vuonna 2004 Sa’dahin maakunnassa syttyi huthikapina. Vuonna 2007 Etelä-Jemen alkoi vaatia autonomiaa, mikä kärjistyi maan kolmanneksi konfliktiksi vuonna 2009.

Politiikka

Toisin kuin muut Arabian niemimaan valtiot, Jemen on tasavalta, jolla on kaksikamarinen lainsäädäntöelin. Presidentti, 301-paikkainen eduskunta ja 111-paikkainen šura-neuvosto jakavat vallan hallituksessa. Presidentti on valtionpäämies ja pääministeri hallituksen päämies. Kansa valitsee presidentin vähintään kahdesta hallituksen asettamasta ehdokkaasta, ja pääministerin valitsee presidentti. Presidenttikausi kestää seitsemän ja hallituskausi kuusi vuotta. Äänioikeus on jokaisella yli 18-vuotiaalla.
Perustuslaki edellyttää riippumatonta oikeuslaitosta. Aikaisemmat etelän ja pohjoisen lait on yhdistetty. Oikeusjärjestelmä koostuu erillisistä kauppaoikeuksista ja Sanaassa sijaitsevasta korkeimmasta oikeudesta. Islamilaisena maana Jemenin laki pohjautuu pitkälti Koraanin tulkintoihin. Muista tiukan islamilaisista maista poiketen Jemenissä ulkomaalaiset saavat käyttää alkoholia. Monet paikalliset asukkaat käyttävät khat-päihdettä.
Jemenin perustuslain mukaan presidenttiehdokkaaksi voi asettua kuka tahansa 40 vuotta täyttänyt jemeniläisten vanhempien lapsi joka voi harjoittaa poliittisia oikeuksiaan, on hyväluonteinen, täyttää islamin asettamat velvollisuutensa, ei ole tehnyt häpeällisiä rikoksia tai on ne hyvittänyt eikä ole ulkomaalaisen kanssa naimisissa.
Sosialistisen Etelä-Jemenin ja Pohjois-Jemenin yhdistymisen myötä 1990 tuli voimaan uusi perhelaki, joka oli selvä huononnus Etelän naisten asemaan.
Jemenissä ei ole lakeja alaikäisen avioliiton estämisiksi ja kansainvälistä huomiota on herättänyt takavuosina 10-vuotiaan Nojoud Alin hakema avioero miehestä, jolle hänet oli naitettu. Vuonna 2010 lapsiavioliitot kiellettiin uudella lailla, joka herätti myös sitä vastustavia mielenosoituksia. Lakia ei kuitenkaan saatettu voimaan vaan šaria-lakia tulkitseva parlamentin komitea hylkäsi sen islamin vastaisena. Vuonna 2006 52,1 % jemeniläisistä tytöistä avioitui alle 18-vuotiaana. Heistä neljäsosa avioituu alle 15-vuotiaana, mikä aiheuttaa heille huomattavia ruumiillisia ja henkisiä ongelmia.

Luonto

Jemenissä tavataan monia eläimiä, kuten aavikkoilves, juovahyeena, ketut, jänikset, piikkisiat, mangustit, varaanit, agamat, hyppymyyrät ja kameleontit. Vaippapaviaanit ja kalliotamaanit ovat alarinteillä yleisiä, mutta gasellit ovat vähentyneet metsästyksen takia ja eteläarabianleopardeja elää vain syrjäseuduilla.
Jemenissä kasvaa paljon pikkukasveja. Sateiden jälkeen Rub al-Khaliin aavikko kukkii, kun kaktukset ja akasiat sekä erilaiset tyräkit puhkeavat kukkaan. Valkoinen kriinumi Crinum yemense herättää huomiota, mutta näyttävin on aavikkoruusuksi kutsuttu adenia Adenium obesum. Puut ovat harvinaisia Pohjois-Jemenissä, sillä niitä on hakattu paljon polttopuiksi.
Ekoturismin kannalta Jemenin päänähtävyys on sen monipuolinen linnusto, joka on erityisen runsas kevään ja syksyn muuttokausien aikaan, kun suuret petolinnut muuttavat Jemenin yli Afrikkaan ja pois. Alueella käy lajeja, jotka kulkevat Punaisenmeren ranta-alueen kautta Afrikasta Eurooppaan. Lintuja on myös paljon alueilla, joissa on vettä suurimman osan vuodesta.

Ilmasto

Lämpötilat ovat Jemenissä yleensä varsin korkeita, varsinkin maan rannikkoalueilla. Sademäärä on yleensä vähäistä, mutta vaihtelee eri korkeuksissa. Maan ylängöillä kesä on leuto ja sateinen, ja keskilämpötila on noin 21 °C. Alueen talvet ovat koleita ja kohtalaisen kuivia, ja lämpötila käy satunnaisesti neljän asteen alapuolella. Maan länsirannikolla sijaitseva Tihamahin rantakaistale kuuluu tropiikkiin. Siellä lämpötilat kohoavat ajoittain yli 54 °C ja kosteus vaihtelee 50-70 prosentin välillä. Sade tulee alueelle epäsäännöllisinä kaatosateina, ja vuoden keskimääräinen sademäärä on noin 130 millimetriä. Adenin keskilämpötila on tammikuussa 25 °C ja kesäkuussa 32 °C. Vuosittainen sademäärä on 127 millimetriä. Etelä-Jemenin korkeimmissa vuoristoissa sataa noin 520-760 millimetriä vuodessa, kun taas Pohjois- ja Itä-Jemenissä voi olla jopa vuosien pituisia sateettomia kausia. Jemenin itäosa on kuivaa ja lämmintä aluetta.

Maailmanperintökohteet

Jemenissä sijaitsee neljä Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvaa kohdetta. Shibāmin linnoitettu vanhakaupunki on Jemenin vanhin maailmanperintökohde, ja se hyväksyttiin luetteloon vuonna 1982. Se on maailman varhaisimpia ja parhaiten säilyneitä esimerkkejä kerrosrakentamiseen perustuvasta kaupunkisuunnittelusta. Maan pääkaupunki Sanaa on ollut maailmanperintöluettelossa vuodesta 1986. Kaupunkia on asutettu yli 2 500 vuotta ja se oli 600- ja 700-luvuilla tärkeä islaminuskon leviämispaikka. Zabid, joka oli Jemenin pääkaupunki 1200–1400-luvuilla, oli korkeatasoisen yliopistonsa ansiosta satoja vuosia tärkeä arabikulttuurin keskus. Se hyväksyttiin maailmanperintökohteeksi vuonna 1993. Tuoreimmin hyväksytty kohde on Intian valtameressä oleva Sokotran saariryhmä, joka valittiin luetteloon vuonna 2008 rikkaan ja ainutlaatuisen luontonsa ansiosta.

Talous

Jemenin talous on hyvin riippuvainen maan öljy- ja maakaasuvaroista, jotka tuottavat noin 65 % valtion tuloista ja 25 % bruttokansantuotteesta. Naapurivaltioihin verrattuna Jemenin öljyvarat ovat kuitenkin pienet. Vuonna 2016 maan todennettujen öljyvarojen määrä oli arviolta 3 miljardia barrelia. Öljyn ja maakaasun ohella muita tärkeitä luonnonvaroja ovat tuottava maanviljelysmaa maan länsiosassa, kala, vuorisuola ja marmori. Maassa on myös jonkin verran hiiltä, kultaa, lyijyä, nikkeliä ja kuparia.
Jemen on yrittänyt vähentää hupenevien öljyvarojen aiheuttamia vaikutuksia monipuolistamalla taloutta esimerkiksi vuonna 2006 alkaneella talousuudistusohjelmalla, jonka tarkoituksena on tukea talouden muita osa-alueita ja houkutella ulkomaista sijoitusta. Vuoden 2010 alussa kansainvälinen yhteisö perusti ryhmän Friends of Yemen, jonka tarkoituksena on tukea Jemenin taloudellisia ja poliittisia uudistuksia. Samana vuonna Kansainvälinen valuuttarahasto IMF hyväksyi ohjelman, jossa se tukee maata 370 miljoonalla dollarilla kolmen vuoden ajalla. Näistä ponnisteluista huolimatta Jemen kärsii edelleen talousongelmista, ja sen pitää tulevaisuudessa selvitä vähenevien vesivarojen ja suuren syntyvyysprosentin aiheuttamista ongelmista. Myös korruptio on maassa suuri ongelma.

Liikenne ja tietoliikenne

Jemenissä on maan köyhyyden vuoksi muihin Lähi-idän valtioihin verrattuna huono infrastruktuuri. Tiet ovat yleisesti huonossa kunnossa, vaikkakin niiden parantamiseksi on tehty useita suunnitelmia. Maassa on teitä 71 300 kilometriä, josta vain 6 200 kilometriä on päällystetty. Maassa ei ole rautatietä, mutta suunnitteilla on rautatien rakentaminen Jemenin ja Omanin välille. Maassa oli vuonna 2010 yhteensä 55 lentokenttää, joista 17 päällysteisiä. Maassa toimii neljä kansainvälistä lentoasemaa: Adenin, Sanaan, Ta’izzin ja Hodeidahin kansainväliset lentoasemat. Yemenia on Jemenin kansallinen lentoyhtiö. Sen osakkeista 51 prosenttia kuuluu Jemenin ja 49 prosenttia Saudi-Arabian valtioille. Jemenin tärkeimmät satamakaupungit ovat Aden, Hodeida, Al-Mukalla ja Mocha.
Jemenissä oli vuonna 2009 yhteensä noin 2,3 miljoonaa internetin käyttäjää, mikä on väkilukuun suhteutettuna erittäin vähän. Pieni internetin käyttäjien määrä johtuu rajoittuneesta kaistanleveydestä Jemenin vanhentuneessa puhelinverkossa sekä väestön köyhyydestä, sillä kaikilla ei ole varaa tietokoneeseen. Maan merkittävä tietoliikenteen tarjoaja TeleYemen ilmoitti vuonna 2005 sijoittavansa parempaan teknologiaan parantaakseen kaistayhteyksiä ja tuodakseen internetin käytettäväksi laajemmalle ihmisryhmälle. Monilla ei ole myöskään varaa hankkia puhelinta, ja siksi maassa on väkilukuun verrattuna vähän puhelimen käyttäjiä. Puhelimien määrä on kuitenkin nousussa, ja maassa oli vuonna 2009 käytössä noin miljoona lankapuhelinta ja 8,3 miljoonaa matkapuhelinta.

Matkailu ja iskut ulkomaalaisia vastaan

Jemenin matkailua haittaa puutteellinen infrastruktuuri ja maan heikko turvallisuus. Ulkomaalaisten matkailijoiden joutuminen panttivangeiksi on varteenotettava uhka. Nykyisiä matkailutilastoja ei ole saatavilla, mutta vuonna 2005 luku nousi edellisen vuoden 274 000:sta 336 000:een. Joulukuussa 2012 kaksi suomalaista ja yksi itävaltalainen otettiin panttivangiksi Sanaan keskustassa. Vastaavia tapauksia on maassa sattunut säännöllisesti. Muun muassa Suomen ulkoministeriö kehottaa välttämään matkustusta maahan.

Media

Jemenin viestintäministeriö valvoo maan lehtiä ja omistaa maan ainoat radio- ja televisioasemat. Yhdysvaltain ulkoministeriön mukaan maassa on yhdeksän hallituksen valvomaa, 50 itsenäistä ja 30 puolueisiin sidonnaista lehteä. Hallitus valvoo uutislähetyksiä ja antaa harvoin lupaa hallitusta kielteisesti käsittelevän aineiston esittämiseen. Yhdysvaltain ulkoministeriön mukaan maa myös ajoittain sulkee poliittisia ja uskonnollisia internetsivustoja. Lain mukaan sanomalehtien pitää olla hallituksen hyväksymiä, ja niiden sisältöä rajoitetaan. Joissain tapauksissa toimittajia on pahoinpidelty ja pidätetty.
Maan televisio- ja radioverkossa toimivat valtion omistamat televisio- ja radiokanavat Jemenin tasavallan televisio ja Jemenin tasavallan radio. Lukutaidottomien suuren määrän vuoksi televisio ja radio ovat tärkeitä tiedotusvälineitä. Merkittävimmät arabiankieliset päivälehdet ovat Al-Thawrah ja Al-Ayyam, joiden lisäksi maassa julkaistaan myös kahta viikoittain ilmestyvää englanninkielistä sanomalehteä Yemen Timesia ja Yemen Observeria.

Väestö

CIA:n julkaisema The World Factbook arvioi Jemenin väkiluvuksi kesäkuussa 2016 27 miljoonaa. Jemenin väkiluku on Arabian niemimaan toiseksi suurin heti Saudi-Arabian jälkeen. Suuren syntyvyyden lisäksi maan väkilukua kasvattaa suuri somalipakolaisten määrä. UNHCR:n mukaan Jemenissä oli vuonna 2006 noin 96 000 afrikkalaista pakolaista, joista yli 90 prosenttia Somaliasta. Maan hallitus arvioi vuonna 2007 maassa olevan noin 300 000 somalialaista. Maan väestöstä asui vuonna 2008 kaupungissa noin 31 prosenttia. Väestö on pääosin nuorta, sillä vuonna 2007 lähes 50 prosenttia maan väestöstä oli alle 15-vuotiaita. Miehiä ja naisia on lähes saman verran.
Jemenin väestö koostuu pääasiassa arabeista, ja lähes kaikki ovat muslimeita. Jemeniläiset ovat jakautuneet kahteen islamilaiseen uskonnolliseen ryhmään: pohjoisen šiialaiseen ja etelän sunnalaiseen. Shafi’i ja maliki-koulukntia seuraavat sunnit muodostavat noin 56 % maan vöäestöstä. Wahhabilaisuus on kerännyt pienen määrän kannattajia joillakin Jeminin alueilla Saudi-Arabian tuella. Jemenin šiiat ovat pääasiassa zaidilaisia ja he muodostavat noin 42 % maan väestöstä. Jemen on zaidilaisuuden ainoa merkittävä vaikutusalue ja zaidilaisuus poikkeaa esimerkiksi Iranissa ja Lebanonissa harjoitetusta 12-šiialaisuudesta. Noin 1,5 % väestöstä kuuluu šiialaisiin lukeutuviin ismailiitteihin. Pohjoisen zaidilaiset eli huthit ovat 2010-luvulla kapinoineet enemmistöä vastaan. Syyskuussa 2014 huthit onnistuivat helposti valtaamaan pääkaupungin Sanaan keskeiset hallintokohteet ja mediat.
Jemenin virallinen kieli on arabia, joskin englantia ymmärretään yhä enemmän suurissa kaupungissa. Arabian kieltä puhuu äidinkielenään noin 95 % jemeniläisistä, mutta maassa puhutaan myös muutamaa pienempää seemiläistä kieltä. Näistä suurin on 101 tuhannen puhujan (v. 2004) Sokotran kieli ja toiseksi suurin 68 tuhannen puhujan mehri. Pienempiä kieliä ovat šehri (3 000 puhujaa) ja hobyot (1 000 puhujaa). Somalin kielellä oli samana vuonna noin 726 000 puhujaa.
Jemenin etnisiä vähemmistöjä ovat idän hadramit ja mahrat. Vuosisatoja kestänyt muuttoliike Afrikan ja Arabian niemimaan välillä on synnyttänyt sosiaalisen ryhmän akhdamit, jotka ovat afrikkalaista ja arabialaista syntyperää. Maan pohjoisosassa on vielä jäänteitä Jemenin juutalaisten yhteisöstä.
Vuonna 2017 sisällissodasta kärsinyt maa oli vaikean koleraepidemian kourissa.

Kulttuuri

Jemenin arkkitehtuuri heijastelee paikallisia rakennusmateriaaleja. Tihaman pohjoisosien kylissä talot tehdään puusta ja oljesta, kaupungeissa kalkkikivestä, Tihaman eteläosissa puusta ja tiilestä. Vuoristoalueella käytetään kiveä, aavikolla sekä poltettuja että auringossa kuivatettuja savitiiliä. Shibamin saviset kerrostalot ovat Unescon maailmanperintökohde. Talot on perinteisesti jaettu miesten ja naisten puoleen, ja huonekaluja on vähän. Seinänvierillä on tyynyjä ja patjoja istumista varten, makuualustat levitetään yöksi ja kerätään päiväksi pois. Lattiaa peittää palmunlehdistä tai vuohenkarvasta kudottu tai ulkomailta tuotu matto. Paksuihin seiniin on koverrettu komeroita ja hyllyjä tavaroiden säilytystä varten.
Jemeniläisen ruoan perustana ovat durrat, linssit ja herneet. Perinteiseen aamiaiseen kuuluu makeaa teetä ja durrasta, vehnästä tai ohrasta tehtyä leipää. Lounaaksi voi olla sarviapilan siemenistä lihan, munien, kasvisten ja mausteiden kanssa tehtyä puuromaista pataruokaa. Kevyt illallinen voi koostua vihanneksista ja tai taateleista. Islam vaikuttaa ruokaperinteeseen: alkoholi ja sianliha ovat kiellettyjä, ja paastokuukausi ramadanin iltajuhliin valmistetaan erityisiä makeita herkkuja.
Perinteisesti rannikon Etelä-Jemenin kulttuuri on ollut vapaamielisempi ja uskonnolla pienempi rooli, kun taas Pohjois-Jemenin vuoristoalueilla on ollut vallassa patriarkaalinen, konservatiivinen tapakulttuuri.
Jemen on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1992 alkaen 2–8 urheilijan joukkueella. Se on osallistunut judoon, painiin, taekwondoon, uintiin, voimisteluun ja yleisurheiluun. Mitaleita ei ole tullut. Kansainvälisen jalkapalloliiton ylläpitämässä jalkapallon maailmanrankingissa Jemen on ollut parhaimmillaan 90. sijalla elokuussa 1993.