Constantine Samuel Rafinesque

Constantine Samuel Rafinesque tai Constantine Samuel Rafinesque-Schmaltz (22. lokakuuta 1783 Istanbul – 18. syyskuuta 1840 Philadelphia) oli ranskalaissyntyinen, Yhdysvalloissa vaikuttanut kiistelty monitieteilijä, muun muassa kasvi- ja kielitieteilijä.
Rafinesque syntyi Galatassa, Konstantinopolin esikaupungissa. Hänen isänsä F. G. Rafinesque oli ranskalainen kauppias Marseillesta ja äitinsä saksalainen mutta Konstantinopolissa syntynyt M. Schmaltz. Constantine vietti nuoruutensa Marseillessa ja opiskeli pääasiassa omin päin. 12-vuotiaana hän oli oppinut kasvitieteellistä latinaa ja aloittanut herbaarion keräämisen.
Vuonna 1802 hän matkusti Yhdysvaltoihin, missä hän tutustui useimpiin nuoren valtion harvoista botanisteista. 1805 hän palasi Eurooppaan ja asettui Sisilian Palermoon, jossa hän menestyi niin hyvin kaupankäynnillä, että saattoi vetäytyä eläkkeelle 25-vuotiaana ja ryhtyä täysipäiväiseksi luonnontutkijaksi. Jonkin aikaa hän työskenteli Yhdysvaltain konsulin sihteerinä. Sisiliassa hän tutki kasveja ja kaloja ja nimesi useita tieteelle uusia lajeja. Rafinesquen pojan kuoltua 1815 hän itse jätti puolisonsa ja muutti takaisin Yhdysvaltoihin. Hänen laivansa Union upposi Connecticutin rannikolla ja hän menetti kaikki kirjansa (50 laatikollista) ja kokoelmansa, muun muassa yli 60 000 simpukan- ja kotilonkuorta.
New Yorkissa hänestä tuli vastaperustetun Luonnonhistoriallisen lyseon (Lyceum of Natural History) perustajajäsen. Vuoteen 1818 mennessä hän oli kerännyt ja nimennyt yli 250 uutta kasvi- ja eläinlajia.
Vuonna 1819 Rafinesquesta tuli Transylvanian yliopiston kasvitieteen professori Kentuckyn Lexingtonissa. Hän myös antoi yksityisopetusta ranskan- ja italian kielissä. 1817 hänen kirjansa Florula Ludoviciana herätti runsaasti kritiikkiä kasvitieteilijäkollegoissa. Hänen tutkimuksiaan arvosteltiin epämääräisiksi. Keväällä 1826 hän erosi yliopistosta riitaannuttuaan rehtori Horace Holleyn kanssa.
Rafinesque muutti Pennsylvanian Philadelphiaan, missä hän luennoi ja jatkoi julkaisutoimintaa, enimmäkseen omakustanteina. Hänen kirjastaan Medical Flora, a Manual of the Medical Botany of the United States of North America (1828–1830) tuli hänen taloudellisesti menestynein työnsä. Herbarium Rafinesquianumissa hän kuvaili lukuisia uusia kasvilajeja. Hän kiinnostui myös Lewisin ja Clarkin tutkimusretken aineistoista. Niihin perustuen hän nimesi preeriakoiran (Cynomys ludovicianus), valkojalkahiiren (Peromyscus leucopus) ja muulipeuran (Odocoileus hemionus).
Vuosina 1836–1838 julkaisemissaan teoksissa hän ehdotti satoja uusia kasvisukuja ja tuhansia uusia kasvilajeja. Valtaosaa näistä nimistä ei kuitenkaan hyväksytty tieteellisissä piireissä.
Rafinesquen teoriat olivat evoluutioteorian valmistelua. Hänen on väitetty kehittäneen evoluutioteorian ennen Charles Darwinia mutta hänellä ei ollut aavistustakaan luonnonvalinnasta ja hänen käsityksensä geologisista ajanjaksoista oli aivan liian rajoittunut.
Vuonna 1836 hän julkaisi kaksiosaisen teoksen American Nations, oman käännöksensä Walam Olumista, lenapekansan eli deware-intiaanien vaelluskertomuksesta. Tämä kertomus on myöhemmin osoitettu huijaukseksi eikä se selvästikään ole aito intiaanidokumentti. On kuitenkin kysytty, oliko Rafinesque tätä tehdessään itse huijari vai huijauksen uhri.
Hänen merkittävin saavutuksensa Pohjois-Amerikan esihistorian selvittämisessä olivat hänen erityisesti Ohio-joen laaksossa tekemänsä havainnot arkeologisista kohteista, jotka hän myös ensimmäisenä nimesi "Amerikan muinaismuistomerkeiksi" (Ancient Monuments of America). Hän luetteloi yli 500 tällaista kohdetta, joista suuri osa on sen jälkeen tuhoutunut. Hän ei koskaan itse suorittanut kaivauksia, vaan tarkkojen muistiinpanojen, piirrosten ja kirjallisten kuvausten avulla dokumentoi paikat, joilla hän kävi.
Rafinesque oli myös kielitieteilijä. Hän osoitti, että Haitissa muinoin puhuttu kieli oli Taino, termi, jonka muut tutkijat myöhemmin laajensivat tarkoittamaan Karibian etnisyyttä. Vaikka hän erehtyikin luullessaan, että muinainen mayakieli oli aakkosellinen, hän oli kuitenkin luultavasti ensimmäinen, joka vaati, että paras tapa tulkita kirjoitettua kieltä oli opiskella modernia mayakieltä.
Rafinesque kuoli vatsasyöpään. Hänen haudattiin ensin Philadelphiaan Ronaldsonin hautausmaalle. Hänen huomattavat kokoelmansa myytiin rihkamana tai hävitettiin. Maaliskuussa 1924 hänen oletetut jäännöksensä siirrettiin Kentuckyyn Transylvanian yliopistolle. Hautapaateen on kirjoitettu Honor to whom honor is overdue.
Rafinesquen tieteelliset ansiot arvostetaan nykyisin entistä korkeammalle. Hän oli yltiöinnokas mutta havainnoissaan tarkka, ja häntä ajoi kiihkeä vimma nimetä kaikki, minkä hän kohtasi luonnossa.