Henna Virkkunen

Tausta

Virkkunen syntyi Joutsassa, mutta vietti lapsuutensa kolmivuotiaasta Alavudella Etelä-Pohjanmaalla, missä hänen vanhempansa pitivät baaria. Virkkunen ei ole ylioppilas, vaikka opiskelikin vuoden ajan iltalukiossa ennen hevosharrastukselle omistautumistaan. Nuorena Virkkunen työskenteli hevostenhoitajana Huittisissa Jukka Tuorin omistamalla tallilla sekä Tanskassa maajoukkueratsujen parissa.
21-vuotiaana Virkkunen aloitti journalistiikan ja puheviestinnän opinnot Jyväskylän avoimessa yliopistossa opiskellen samalla myös kristillisen opiston journalistiikan kursseilla. Hän on filosofian lisensiaatti ja teki väitöskirjaa ministerieroista. Ennen poliittista uraansa Virkkunen työskenteli toimittajana Jyväskylässä ilmestyvässä sanomalehti Keskisuomalaisessa sekä freelance-toimittajana vuosina 1993–1998, viestinnän suunnittelijana ja osakkaana viestintätoimisto Medita Communicationissa 1998–2002 ja vuosina 2003–2006 apurahatutkijana Jyväskylän yliopistossa.

Poliittinen ura

Virkkunen on ollut Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsen 1997–2016 ja puheenjohtaja vuosina 2005–2009. Hän luopui valtuuston puheenjohtajuudesta tultuaan valituksi valtioneuvoston jäseneksi.
Eduskuntaan Virkkunen valittiin vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Keski-Suomen vaalipiiristä. Hän sai vaalipiirin neljänneksi suurimman äänimäärän 6 133, jolloin istuva saman puolueen kansanedustaja Ahti Vielma jäi täpärästi valitsematta. Vaaleissa Virkkunen käytti 20 200 euroa omia säästöjään. Kehittyvien maakuntien Suomi ry:n avustus oli 5 000 euroa.
Eduskunnassa Virkkunen oli ennen ministeriksi valintaansa jäsenenä sivistys- ja ympäristövaliokunnissa. Lisäksi hän edusti kokoomusta kunta- ja palvelurakenneuudistuksen (PARAS) seurantaryhmässä.
Marraskuussa 2007 Virkkunen valittiin Kokoomuksen Naisten Liiton uudeksi puheenjohtajaksi. Hän toimi tehtävässä vuoteen 2011.

Opetusministerinä

Virkkunen toimi opetusministerinä vuosina 2008–2011 Vanhasen toisessa hallitusessa sekä Kiviniemen hallituksessa. Hänet valittiin ministeriksi Sari Sarkomaan erottua tehtävästä joulukuussa 2008.
Syksyllä 2010 Virkkunen toi hallituksen käsiteltäväksi peruskoulu- ja tuntijakouudistuksen. Siihen kuului koulujen vähimmäistuntimäärän nostaminen neljällä vuosiviikkotunnilla, kieliohjelman laajentaminen, taito- ja taideaineiden aseman vahvistaminen ja uusi oppiaine, draama. Yläluokilla draamaa olisi ollut yksi vuosiviikkotunti. Kieltenopetusta oli tarkoitus vahvistaa määräämällä koulut tarjoamaan opetusryhmä, jos kielen valitsijoita on vähintään kymmenen. Kielten opetus oli myös tarkoitus aloittaa aiemmin, ensimmäisen vieraan kielen toisella luokalla ja toisen kotimaisen neljännellä tai viidennellä.
Uudistus kaatui keskustan vastustukseen. Puolueen mukaan siihen ei ollut varattu rahoitusta. Myös Opetusalan ammattijärjestö vastusti draamaa.

Kuntaministerinä

Kevään 2011 vaaleja seuranneiden hallitusneuvottelujen jälkeen Virkkunen valittiin nimitettäväksi Jyrki Kataisen hallituksen kunta- ja hallintoministeriksi. Hän ajoi eteenpäin hallitusohjelmaan 2011–2015 kuulunutta kuntauudistusta.
Virkkunen ilmoitti tammikuussa 2014 asettuvansa ehdolle europarlamenttivaaleissa 2014. Ehdokkuus herätti kritiikkiä, sillä Virkkunen oli jo kolmas Kataisen hallituksen europarlamenttivaaliehdokkaaksi asettunut ministeri. Lisäksi Virkkusen ministerinä valmisteleman monimutkaisen ja ristiriitaisen kuntauudistuksen pelättiin vaarantuvan ministerinvaihdoksen myötä. Huhtikuussa 2014 Virkkunen ilmoitti, ettei tavoittele kesällä vapautuvaa kokoomuksen puheenjohtajan paikkaa vaan pyrkii ensisijaisesti EU-politiikkaan. Virkkunen valittiin parlamenttiin 43 829 äänellä.

Kannanottoja

Helmikuussa 2009 Virkkunen kritisoi SDP:n ja vasemmistoliiton nykytilaa: "Meillä on hyvä yhteistyön ja eteenpäin menemisen henki. Se erottaa kokoomusta ja vasemmistopuolueita. En tiedä, onko se ikävästi sanottu, mutta Sdp ja vasemmistoliitto ovat sellaisia katkerien ihmisten puolueita. Ei hyväksytä sitä, että toiset ihmiset menestyvät. Meillä ei olla kateellisia siitä, jos kaveri menestyy." Pari päivää myöhemmin Virkkunen pahoitteli suorasanaisuuttaan, mutta näki vasemmistopuolueiden tavan tehdä politiikkaa edelleen asioita vastustavana ja kielteisenä.
Vuoden 2008 kuntavaalien alla Virkkunen otti kantaa Jyväskylän elinkeinorakenteeseen, jota hänen mielestään kannattaa monipuolistaa ja yritystoimintaan saada lisää vauhtia, että nykyistä useampi opiskelija voi jäädä jatkossa alueelle töihin. Hän on ollut huolissaan, että vain joka kolmas lapsi liikkuu terveytensä kannalta tarpeeksi. Virkkusen mielestä "Jyväskylän kouluverkko on suunniteltava niin, että lapset voivat turvallisesti kävellä tai pyöräillä muutaman kilometrin koulumatkan. Pyörätiet ja alikulut kuntoon siis. Koulujen pihat on muutettava autojen parkkipaikoista liikuntaa suosiviksi. Koulujen kerhotoiminta on viritettävä uudelleen."
Huhtikuussa 2009 Virkkunen otti kantaa kouluruokailuun. Hänen mielestään kouluruoka on muutakin kuin pelkkää vatsantäytettä. "Ravitsemuksellisiin tavoitteisiin yhdistyy samalla tapakasvatus. – – Maksuton kouluruokailu on yksi niistä sosiaalisista innovaatioista, jotka Suomen koulujärjestelmässä herättävät kansainvälistä kiinnostusta. " Jyväskylän kaupunginvaltuustossa hän vaati vuonna 2006 Jyväskylän lähikirjastojen lakkauttamista Säynätsaloa lukuun ottamatta.
Uskonnonopetuksesta keskusteltaessa Virkkunen ei nähnyt suurta tarvetta muutokselle, koska hänen mukaansa luterilaisuus on vahva pohja suomalaiselle yhteiskunnalle. Hän piti kuitenkin kaikille oppilaille yhteisesti järjestettävää uskontotiedon opetusta yhtenä vaihtoehtona.
Joulukuussa 2010 Virkkunen huolestui ylioppilaiden ruotsin kielen taidoista. Hänen mukaansa korkeakoulujen kielten opetuksen voimavaroista kuluu jatkuvasti suurempi osa lukion ruotsista jääneiden aukkojen paikkaamiseen.
Heinäkuussa 2015 Virkkunen lähetti Twitter-palvelun kautta tyytyväisyyden ilmauksen, kun eurloparlamentti hyväksyi TTIP-neuvottelulinjauksen.

Yksityiselämä

Virkkunen asuu Jyväskylässä, ja hänellä on yksi lapsi puolisonsa, Hankasalmen kunnanjohtaja Matti Mäkisen kanssa.