google/wiki40b huggingface dataset:
Rakkaus on lumivalkoinen (kappale)

Rakkaus on lumivalkoinen on Yö-yhtyeen kappale vuodelta 2003. Jussi Hakulisen säveltämä ja sanoittama laulu on yhtyeen tunnetuimpia ja suurimpia hittejä vuonna 1984 julkaistun Joutsenlaulun ohella. Siitä ovat omia versioitaan tehneet myös lukuisat muut artistit. Kappale ilmestyi alun perin helmikuussa 2003, jolloin se julkaistiin sekä singlenä, että samannimisellä albumilla. Vuonna 2011 Rakkaus on lumivalkoinen valittiin radioasema Iskelmän yleisöäänestyksessä Yön parhaaksi kappaleeksi ennen Joutsenlaulua.

Taustaa

Jussi Hakulinen on kertonut säveltäneensä kappaleen ollessaan kesäkuussa 2002 lomamatkalla Espanjan Saloussa yhdessä perheensä kanssa. Laulun kertosäe ja melodia tulivat hänen mieleensä kävelyretken aikana, jonka jälkeen Hakulinen palasi nopeasti hotellille ja näppäili melodian kännykän soittoääneksi. Samalla hän teki lauluun myös pari säkeistöä, mutta soinnut Hakulinen kirjoitti vasta Suomessa. Valmiin kappaleen sisältäneen demo-CD:n hän toimitti yhtyeelle heinäkuun alussa. Yö otti laulun keikkaohjelmistoonsa jo kesän 2002 aikana, mutta päätti julkaista syksyllä äänitetyn kappaleen singlenä vasta talvella 2003, jotta siitä saataisiin aikaiseksi tarpeeksi hyvä versio.
Hakulinen on kertonut ensin ajatelleensa laulun nimeksi Ihmiselon ihanuus ja kurjuus, joka on myös F. E. Sillanpään romaani, mutta päätyneensä lopulta ottamaan sen kertosäkeen alusta. Hakulisen mukaan laulutekstissä on kaksi rinnakkain kulkevaa teemaa. Toinen on kaiken peittävä rakastumisen tunne ja toinen taas kaiken, jopa uskon, menettäminen. Siihen kappaleessa viittaa rivi "pihamaalla katson miten kaunis voikaan olla maa, vaikkei ole Jumalaa". Hän on kutsunut laulua "toiseksi isoksi kappaleeksi" ja "totaaliseksi biisiksi", josta oli haaveillut Joutsenlaulusta lähtien jo 15 vuoden ajan ja pitää niitä myös ainoina tekeminään hitteinä.

Konserttitallenteet

Kappaleen liveversioita on julkaistu vuoden 2003 albumilla Yhden yön tarinoita, joka nauhoitettiin Tampere-talon konsertissa sekä vuonna 2006 Raumanmeren juhannuksessa äänitetyllä levyllä Kolmen illan varietee.

Muiden artistien versioita

Kappaleen ovat levyttäneet Yön lisäksi myös lukuisat muut artistit. Tunnetuimpia ovat Suvi Teräsniskan versio hänen Yö-tribuuttialbumillaan Hän tanssi kanssa enkeleiden (2013) sekä Miss Saanan versio, joka kuullaan Neil Hardwickin elokuvassa Jos rakastat (2009). Kappale on suosittu laulu erityisesti mieskuorojen keskuudessa. Sen ovat levyllä julkaisseet ainakin Canto Finlandia albumillaan Canto Finlandia III (2003), Aikamiehet kokoelmalla Kullatut muistot 1964–2004 (2004), sekä Salon viihdelaulajat (2012) ja Euran Työväen Laulajat (2014). 
Savon murteella lauletun version kappaleesta teki Jamppa Kääriäinen vuonna 2010, ruotsinkielisen käännöksen En liten tid levytti Teddy Granroth 2012 ja englanninkielisen Love me like you never did before Jessica Wolff 2014. Se on myös mukana Smurffien albumilla Megaidolit Vol 12 (2004) nimellä Smurffimaa on lumivalkoinen.
Robin esitti Rakkaus on lumivalkoisen Vain elämää -televisiosarjan kuudennen kauden avausjaksossa.
Hiilinki

Hiilinki on Keski-Suomessa sijaitsevan Kinnulan kylä. Hiilinki on syntynyt pika-asutuksen tuloksena. Asukasluku kasvaa huomattavasti kesäasukkaiden ja lomailijoiden myötä. Kylälle on saatu paluumuuttajia ja uusia asukkaita. Hiilinki sijaitsee Kantatien 58 varrella.
Aistinelin

Aistinelin eli aistin (lat. organon sensus, orgamun sensus) on ulkomaailmasta ärsykkeitä vastaan ottava elin. Aistinelimet aistivat erilaisia tuntemuksia; ihmisellä aistinelimiä ovat kieli, nenä, korvat, silmät ja iho. Näillä elimillä on toki muitakin toimintoja.
Aistinelimissä on aistinreseptoreja, jotka ovat herkkiä biologisia antureita.
Kieli toimii makuaistimena, jonka tehtävänä on aistia erilaisia makuja. Tämä aisti auttaa eliötä välttämään myrkyllistä tai pilaantunutta ravintoa. Nenä toimii hajuaistimena, eli se tunnistaa erilaiset hajut. Korvien tehtävänä on kuulla ääniä ja ihmisellä korva sisältää myös tasapainoaistin aistielimet. Silmät havaitsevat valoa, jonka aivot tulkitsevat kuvaksi, tätä kutsutaan näköaistimukseksi. Iho tuntee kylmän, kuuman, märän ja kivun. Iho tuntee kipua, jos kehoon tulee haavoja tai muita vammoja.
Khasekhemwy

Hautaus

Khasekhemwyn hauta sijaitsee Abydoksessa erillään hänen edeltäjiensä haudoista. Se on rakenteeltaan varsin erikoinen, sillä siinä on ilmeisesti yritetty sulauttaa pohjoisen mastaba-tyyppistä ja etelän neliönmuotoista hautaa. Hauta on myös huomattavasti Khasekhemwyn edeltäjien hautoja suurempi ja siinä on (ensimmäisenä laatuaan) kivestä rakennettu hautakammio. Hieman alle kilometrin päässä haudasta sijaitsee mutatiilistä rakennetut muurit, jotka ympäröivät noin 123 metriä pitkän ja 64 metriä leveän alueen. Muurien arvellaan olleen noin 20 metriä korkeat. Rakennelman tarkkaa tarkoitusta ei tiedetä, mutta se lienee ollut Khasekhemwyn hautatemppeli. Keskellä muurien ympäröimää aluetta on sortunut rakennus, joka on saattanut olla hyvin pieni porraspyramidin prototyyppi. Muurien julkisivu muistuttaa Djoserin hautatemppeliä.
Khasekhemwyn haudasta on löytynyt useita Djoserin sinettejä, mikä viittaisi siihen, että Djoser hoiti Khasekhemwyn hautausriitit. Khasekhemwy on muissakin yhteyksissä usein liitetty Djoseriin, joten on mahdollista, että Djoser oli Khasekhemwyn poika.
Uhrit 1918

Synopsis

Vuoden 1918 sisällissodan aikana ja varsinkin sodan jälkimainingeissa teloitettiin tuhansia suomalaisia. Elokuva kertoo tästä ajasta kahden ihmisen, teloittajan ja teloitetun tarinoiden kautta. Elokuvassa seurataan punaisia teloittaneen suomenruotsalaisen lehtimiehen Erik Grotenfeltin sekä Kemijärvellä ammutun maalarin Matti Ollankedon vaiheita sisällissodan aikana.
Atostek

Liiketoiminta

Atostekin liiketoiminta jakautuu IT-konsultointipalveluihin ja terveydenhuollon SaaS-palveluihin (Software as a Service). IT-konsultointipalveluihin kuuluvat asiakaskohtaisten ohjelmistojen toimitukset, tietojärjestelmäprojektit sekä asiantuntijapalvelut. Terveydenhuollon SaaS-palveluista merkittävin on Atostek eRA, joka on potilastietojärjestelmistä riippumaton sertifioitu liityntäpalvelu Kansalliseen terveysarkistoon eli Kanta-palveluun.

Historia

Atostek on perustettu vuonna 1999 Tampereella ja varsinainen liiketoiminta on alkanut vuonna 2000. Perustajaosakkaisiin lukeutuu mm. tekniikan tohtori Leena Eskola, joka oli Atostekin ensimmäinen toimitusjohtaja. Eskola on opiskellut Tampereen teknillisessä yliopistossa ja väitellyt Zürichin ETH:lla. Atostekin nykyinen toimitusjohtaja on DI Mika Torhola. 
Vuoteen 2018 asti Atostekin ainoa toimipiste oli Tampereen Hermiankadulla. Vuonna 2018 Atostek perusti toimipisteen Espoon Otaniemeen. 
Atostekin omistavat toimiva johto ja osa henkilöstöstä.

Henkilöstö

Atostekin palveluksessa on noin 100 henkilöä (elokuu 2019). Atostekin henkilöstöstä valtaosa on ohjelmistoasiantuntijoita.
Simon Wiesenthal -keskus

Natsien jahtaaminen

Marraskuussa 2005 Simon Wiesenthal -keskus selvitti sotarikoksista epäillyn lääkärin Aribert Heimin piileskelleen Espanjassa 20 vuoden ajan. Samassa kuussa se julkisti lisäksi neljän muun natsin nimen Saksan viranomaisille. Wiesenthal-keskuksen tavoitteena on saada jo varsin iäkkäät natsit kiinni, ennen kuin he ehtivät kuolla.
Hajime Tanabe

Hajime Tanabe (3. helmikuuta 1885 — 29. huhtikuuta 1962) oli japanilainen tieteenfilosofi. Hän pyrki yhdistämään buddhalaisuuden, kristinuskon ja marksilaisuuden luonnontieteelliseen ajatteluun.
Tanabe oli Kitarō Nishidan ja heidän oppilaansa Keiji Nishitanin ohella osa Kioton koulukuntaa, joka yritti mukauttaa länsimaista filosofiaa itämaiseen hengelliseen perinteeseen. Hän  sai vaikutteita Georg Hegeliltä.
Matinkylä

Palvelut

Kauppakeskus Iso Omena sijaitsee Matinkylän pohjoislaidalla. Kauppakeskuksessa toimii yli 100 liikettä sekä useita Espoon kunnallisia palveluita, kuten kirjasto ja terveysasema. 
Matinkylässä toimii kolme peruskoulua: Matinlahden koulu (luokat 1–6), Tiistilän koulu (luokat 1–10) ja ruotsinkielinen Mattlidens skola (luokat 1-9). Viimeksi mainitun yhteydessä toimii myös ruotsinkielinen lukio Mattlidens gymnasium.

Liikenne

18. marraskuuta 2017 otettiin käyttöön Matinkylän metroasema, joka on Länsimetron ensimmäisen vaiheen pääteasema. Aseman yhteydessä toimii myös bussiterminaali. Metroasema ja bussiterminaali sijaitsevat kauppakeskus Iso Omenassa.

Tulevaisuus

Matinkylään on suunnitteilla Suomen suurin lukio Meri-Matti. Noin 1 350 oppilaan lukion kustannusarvio on 40–45 miljoonaa euroa. Meri-Matin valmistuessa tilohin siirtyy Olarin lukio. Meri-Matin lukio on tarkoitus rakentaa Tynnyripuistoon vuosina 2019-2022.
Iso Omenan lähelle on rakenteilla 18-kerroksinen asuintornitalo, jonka on tarkoitus valmistua vuonna 2018. 
Matinkylään Tynnyripuiston alueelle rakennetaan Espoon toiseksi suurin uimahalli, jonka on tarkoitus valmistua vuonna 2021. Jäähalli valmistuu 2019. Tynnyripuistoon on tulossa 2020 mennessä myös asuntoja, hotelli ja kaksi huoneistohotellia.
Hyväntoivonniemi

Hyväntoivonniemi (afrikaansiksi Kaap die Goeie Hoop, engl. Cape of Good Hope) on Kapin niemimaan kärki, joka sijaitsee Etelä-Afrikan tasavallassa noin 50 kilometriä Kapkaupungista etelään. Afrikan eteläkärkenä usein pidetty Hyväntoivonniemi ei itse asiassa ole sitä, vaan mantereen eteläisin piste on Cape Agulhas noin 150 kilometriä itäkaakkoon. Hyväntoivonniemeä kutsutaankin muun muassa paikan päällä olevissa kylteissä ”Afrikan lounaiskärjeksi”.
Lännessä Atlantilla virtaa Eteläiseltä jäämereltä kylmä merivirta ja idästä Intian valtameren puolelta lämmin merivirta, mikä selittää seudun tunnetun myrskyisyyden. Merivirtojen varsinainen risteyskohta on mantereen eteläisin kärki Cape Agulhas.
Vuodesta 1998 alkaen koko Kapin niemimaa on ollut omaleimaisen kasvillisuutensa ja eläimistönsä puolesta luonnonsuojelualuetta (Table Mountain National Park), johon Hyväntoivonniemikin kuuluu.

Historiaa

Portugalilainen Bartolomeu Dias kiersi Hyväntoivonniemen ensimmäisenä eurooppalaisena 1488 ja antoi sille nimen Cabo das Tormentas eli ”myrskyjen niemi”. Vasco da Gama jatkoi sittemmin Diasin jäljillä Intian meritien etsimistä. Portugalin kuningas Juhana II antoi paikalle nimen Hyväntoivonniemi (Cabo da Boa Esperança) juuri siksi, että niemenkärjelle saapuminen valoi merenkulkijoille toivoa Intian meritien löytämisestä. Vuonna 1647 Hollannin Itä-Intian kauppakomppanian (V.O.C.) laiva haaksirikkoutui Kapkaupungin Pöytälahdessa (engl. Table Bay) ja miehet pelastautuivat maihin. Kun Leendert Janz, yksi pelastautuneista, kirjoitti raportin kokemuksistaan, siirsi Hollanti laivojensa täydennyspaikan Mauritiukselta Pöytälahteen vuonna 1652.
Taatakseen vitamiinit ja ruoan laivojensa merimiehille päätti V.O.C. tuoda Hyväntoivonniemelle maanviljelijöitä (holl. boer = buuri). V.O.C.:n edustaja Jan van Riebeek saapui ensimmäisten siirtolaisten kanssa vuonna 1652 ja perusti Kaapstadin (Kapkaupunki) hollantilaisen siirtokunnan. Myöhemmin Hyväntoivonniemessä alettiin myydä orjia.

Luonto ja maantiede

Hyväntoivonniemeltä löytyy fynbos-kasvillisuutta, joka on ainut kasvillisuustyyppi maailmassa, joka sijaitsee vain yhden valtion alueella. Fynbos-kasveihin kuuluvat muun muassa erilaiset kanervat, isokukkainen Etelä-Afrikan kansalliskukka kuningasprotea sekä rooibos- ja honeybush-kasvit, joista valmistetaan Etelä-Afrikalle perinteistä teetä.
Steve Gadd

Steve Gadd (s. 9. huhtikuuta 1945 Rochester, New York) on yhdysvaltalainen rumpali. Hänet tunnetaan yhteistyöstään Paul Simonin, Steely Danin, Joe Cockerin, Bob Jamesin, Chick Corean, Eric Claptonin, ja monien muiden kuuluisien jazz- ja pop-muusikoiden kanssa. 
Gadd aloitti rummunsoiton seitsemänvuotiaana ja 11-vuotiaana soitti jo trumpetistilegenda Dizzy Gillespien kanssa.
High Schoolin jälkeen Gadd opiskeli Manhattan School of Musicissa kaksi vuotta, minkä jälkeen siirtyi Eastman School of Musicin Rochesteriin. Tuolloin hän soitti muiden nuorten ja lupaavien jazz-muusikoiden kanssa. Opintojen jälkeen Gadd soitti usein Chuck Mangionen yhtyeessä.
Armeijan jälkeen Gadd perusti lyhytaikaisen trion, jonka hajottua 1972 hän aloitti ahkeran studiomuusikon uransa. 1970- ja 1980-lukujen aikana hän osallistui myös moniin kiertueisiin eri artistien kanssa, vaikka suosikin usein studiouraa kiertueiden kustannuksella. 1970-luvun loppuun mennessä Gaddista oli tullut yksi maailman kysytyimpiä rumpaleita. Japanissa häntä ihailtiin eniten ja useat japanilaiset rumpalit kuulostavatkin selvästi tyyliltään Gaddilta.
Gaddin uraa ovat varjostaneet päihdeongelmat.
Kapealehtisavikka

Ulkonäkö ja koko

Yksivuotinen kapealehtisavikka kasvaa 30–70 senttimetriä korkeaksi. Kasvi on useimmiten harmaanvihreä ja hyvin jauhoinen. Varsi on pysty, kova, vihreäraitainen ja lehtihagoiltaan vihreä. Kierteisesti olevat lehdet ovat lyhytruotisia. Lehtilapa on kasvin keskiosissa kooltaan tavallisesti 2–4 cm, ehytlaitainen tai sen tyviosassa on joskus yksi tai kaksi isoa liuskamaista hammasta. Lehtilapa vaihtelee muodoltaan kapeanpuikeasta suikeaan ja tasasoukkaan, kärki on lyhytsuippuinen ja otainen. Vihreä kukinto on tavallisesti pitkälti lehdetön ja muodoltaan tavallisesti tähkämäinen. Kukinnon sykeröt ovat pieniä ja tiheitä. Suomessa kapealehtisavikka kukkii elo-syyskuussa. Pähkylä on kehän muodostaman hedelmäverhiön suojaama. Musta siemen on vaaka-asennossa, 1,2–1,6 mm pitkä, ympärykseltään pyöreä, tylppäreunainen sekä pinnaltaan matalakuoppainen.
Laji muistuttaa suuresti kapealehtisiä jauhosavikka-yksilöitä (C. album).

Levinneisyys

Kapealehtisavikka on alkujaan kotoisin Pohjois-Amerikasta. Suomessa lajia on tavattu satunnaisesti eri puolilta maata Oulun korkeudelle saakka.

Elinympäristö

Kapealehtisavikka on Suomessa uustulokas, jota on tavattu erilaisilla joutomailla kuten myllyillä, rautateillä, satamissa, kaatopaikoilla ja täytemailla.

Käyttö

Muiden savikkalajien tapaan myös kapealehtisavikka sopii ihmisravinnoksi. Kapealehtisavikat ovat  ruskopikkumittarin (Eupithecia sinuosaria) ja  savikkamittarin (Pelurga comitata) ravintokasveja.
Kista

Kista on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella (Västerort), ja kuuluu hallinnollisesti Rinkeby-Kistan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Akallan, Husbyn ja Rinkebyn kaupunginosat sekä Sollentunan ja Sundbybergin kunnat. Kistassa on asukkaita noin 12 000, ja se on maa-alaltaan 4,14 neliökilometrin suuruinen.
Nykyinen Kistan alue on alun perin rakennettu pääosin 1970-luvun loppupuolella. Vuonna 1975 alkoi valmistua asuinrakennuksia ja Kistan metroasema otettiin käyttöön. Vuonna 1977 vihittiin käyttöön Kista centrum, ja vuonna 1980 valmistui läntisen Kistan asuntoalue. Tukholman mellakat 2013 ulottuivat myös kaupunginosaan.
Kistan alue tunnetaan etenkin informaatioteknologia-alan keskittymänä. Siellä sijaitsevat muun muassa Ericssonin pääkonttori sekä IBM:n ja Nokian Ruotsin pääkonttorit. Lisäksi Kistassa on Kungliga tekniska högskolanin ja Tukholman yliopiston haaraosastoja. Maisemia hallitsevat yli 30-kerroksiset Kista Science Tower (2002), Scandic Victoria Tower (2011) sekä Kista torn (2016).
Uurrekieli

Uurrekieli (lat. lingua fissurata, lingua plicata, lingua scrotalis) on yleinen, etiologialtaan tuntematon kielen pinnan muutos. Sitä pidetään normaalina kielen rakenteen varianttina. Tyypillisesti nähdään syvyydeltään vaihtelevia uurteita kielen dorsaali- ja lateraalipinnoilla. Yleensä uurrekieli on oireeton. Oireita saattaa ilmaantua uurteisiin tapahtuvan ruoan ja plakin kasaantumisen seurauksena sekä niillä potilailla, joilla on karttakieli.

Hoito

Uurrekieli ei vaadi hoitoa. Jos kielessä on oireita johtuen uurteiden tulehduksesta, voidaan sitä harjata pehmeällä hammasharjalla uurteissa kasvavien mikrobipopulaatioiden vähentämiseksi.
Tilda Vuori

Uran alku

Tilda Vuoren näyttelijäura alkoi vuonna 1888 Viipurissa Aspegrenien Suomalaisessa Kansanteatterissa nimellä Tilda Raitio. Ennen teatteriuraansa hän oli toiminut kauppa-apulaisena. Vuori kuului Ida Aalbergin lähipiiriin, mutta Aalberg ei juuri opastanut nuoria näyttelijöitä. Vuoren nuoruusajan rooleihin kuului muun muassa Kamelianaisen Marquereta, jota hän näytteli vielä viisikymppisenäkin. Ennen kauttaan Tampereen Työväen Teatterissa hän työskenteli näyttelijänä Suomalaisessa Kansanteatterissa, Uudessa Teatterissa, Maaseututeatterissa ja Tampereen Teatterissa yhteensä yli kymmenen vuotta.

Vuodet TTT:ssa

Vuosina 1906–1917 Vuori työskenteli Tampereen Työväen Teatterin johtajana. Hänen kykyjään epäiltiin, mutta hän onnistui vakiinnuttamaan TTT:n toiminnan kestävälle pohjalle. Hänen kaudellaan TTT palkkasi ensimmäiset ammattinäyttelijänsä. Hän aloitti TTT:ssa myös iltanäyttelijöiden pitkäjännitteisen kouluttamisen. Ohjaajana ja kouluttajana hän oli ankara ja määrätietoinen. TTT:ssa Vuori paitsi johti ja ohjasi myös näytteli naispääosia. Näytelmävalinnoissaan hän suosi kirjallisuusklassikoita, kuten Aleksis Kiven Nummisuutarit. Hän otti ohjelmistoon myös yhteiskunnallisia näytelmiä, kuten Minna Canthin Kovan onnen lapsia. Johannes Linnankosken Laulu tulipunaisesta kukasta oli aikansa sensaatio, josta tuli yleisömenestys TTT:ssa vuonna 1916. Tampereen Työväenopiston johtaja J. A. Pärnänen hyökkäsi Vuorta vastaan 1915 Tampereen Sanomissa. Syntyneessä sanasodassa Vuori joutui puolustamaan taiteellista linjaansa. Samoihin aikoihin TTT:n talous kääntyi jälleen tappiolliseksi.

Kotkan kausi

Vuonna 1917 Vuori aloitti Turun Työväen Teatterin johtajana, josta hän erosi Suomen sisällissodan keväänä 1918. Vuori siirtyi Kuopion Teatterin kautta Kotkaan, jossa hän toimi viimeiset vuotensa Kotkan Näyttämön johtajana. Hän ohjasi muun muassa Leo Tolstoin näytelmän Ylösnousemus sekä yleisön pyynnöstä näytelmän Pohjalaisia, jonka uusi toteutustapa sai katsojilta kiitosta. Vuoren viimeinen työ oli Johannes Linnankosken Ikuinen taistelu, joka menestyi niin kaupallisesti kuin taiteellisestikin.

Yksityiselämä

Tilda Vuori oli aviossa kuvataiteilija Kaarlo Vuoren kanssa vuodesta 1900. Pariskunnalle syntyi poika Veijo vuonna 1903. Kaarlo Vuori menehtyi aivohalvaukseen kesäkuussa 1914. Tilda Vuori kuoli maksasyöpään kahdeksan vuotta myöhemmin, mutta intohimo teatteriin piti hänet poissa sairasvuoteelta aivan viimeisiin hetkiin saakka.
Campo Ligure

Historia

Campo Liguren nimi juontaa paikalla 200-luvulla sijainneeseen roomalaisten linnoitukseen. 600-luvulla bysanttilaiset vahvistivat linnoitusta. 900-luvulla alueelle perustettiin ensimmäinen seurakunta. 1100- ja 1200-luvuilla aluetta hallitsivat useat suvut. Vuonna 1329 siitä tuli osa Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa, joka oli Genovan tasavallan ympäröimä enklaavi. 1700-luvulla alueen talous kehittyi ja sinne syntyi raudan tuotantoa ja jalostusta, silkkikehräämöitä, paperitehtaita sekä metsä- ja maataloutta. Vuonna 1797 kaupunki liittyi Ligurian tasavaltaan. Vuonna 1805, jolloin kaupunki tunnettiin vielä nimellä Campo Freddo, siitä tuli Napoleon I:n valloitettua alueen osa Ranskan ensimmäistä keisarikuntaa. Wienin kongressissa vuonna 1815 alue määrättiin osaksi Sardinian kuningaskuntaa. Vuonna 1884 kunnan nimi muutettiin Campo Ligureksi.

Nähtävyyksiä

Yksi kunnan maamerkeistä on sen linna Castello di Campo Ligure. Linnan vanhimmat osat ovat roomalaisten rakentamia. Nykyiset ulkoseinät on rakennettu keskiajalla 1100- ja 1200-luvuilla. Linnan torni on yli 28 metriä korkea ja halkaisijaltaan se on lähes 6 metriä. 1300-luvulla linnasta tuli Spinolan suvun omaisuutta. Linna pysyi Campo Ligurea hallinneella Spinolan suvulla 1700-luvulle saakka. Vuonna 1986 se kunta osti linnan ja 1990-luvulla siellä aloitettiin kunnostustyöt.
Campo Liguren keskiaikainen silta (Ponte medievale di San Michele) on rakennettu alkujaan 800-luvulla. 1700-luvulla oli useita pahoja tulvia jotka romahduttivat osia sillasta. Nykyinen silta on valmistunut vuonna 1841.
Campo Liguressa on useita näyttäviä kirkkoja, kuten Chiesa della Natività di Maria Vergine, Oratorio dei Santi Sebastiano e Rocco ja Oratorio di Nostra Signora Assunta.
Valkjärvi (Hollola)

Maantietoa

Järvi jää taajaman ja korkeiden Ilolanharjun ja Kukonharjun väliin. Järven pinta-ala on 74 ha ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja rannat ovat joko jyrkkiä mäenrinteitä tai taajama-aluetta. Rannalla sijaitsee yleinen uimaranta.

Vesistösuhteet

Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,3 metriä mpy. Siihen laskee Kukonharjun takaa metsäoja ja sen laskuoja lähtee järven kaakkoisrannasta ja se yhtyy Teuronjokeen yhteisellä Kellolanlähteen laskuojalta tulevan ojan kanssa. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Valkiajärvi” ja siihen laski metsäoja koillisesta. Tulo-ojan varret oli raivattu niityiksi. Järven lähellä sijaitsi neljä torppaa ja Ilolon pieni talo ja lounaisrannan ohitti postitie. Järven rannalle perustettiin 1890 hautausmaa. Järven pohjalla makaa kaksi yksipuista ruuhta, joiden pituus on 3,5 metriä. Ruuhien vieressä sijaitsee liisteistä rakennetun metrin levyisen katiskan jäänteet.
Kopimistiseurakunta

Kopimistiseurakunta (ruots. Kopimistsamfundet) on Ruotsissa vuonna 2010 perustettu lähetystyötä tekevä uskonnollinen yhdyskunta.
Kopimistiseurakunnan keskeisiä opinkappaleita ovat informaatio ja sen jakaminen. Informaation kopiointi on sakramentti. Kopimismin lähetyssanoma kuuluu: "Kopioi ja levitä, kaikki tieto kaikille, minkä luonnonlait mahdollistavat, sitä älköön maallinen laki rajoittako."
Seurakunnan hengellinen johtaja ja lähetysvastaava on Isak Gerson.
Bazovyi element

Bazovyi element (ven. Базовый элемент, engl. Basic Element) on investointirahasto, jota kontrolloi miljardööri Oleg Deripaska. Yhtiö muodostui Siperian alumiiniryhmästä, mutta nimettiin uudelleen 2001. Rahasto toimii kaivos-, metalli- ja energia-alalla (En+ Group), koneenrakennuksessa, rakennusteollisuudessa, kiinteistönjalostuksessa, rahoituspalveluissa sekä metsäsektorilla.

Metsäsektori

Paperiteollisuudessa hallinnoivana yrityksenä toimii OOO LPK Kontinental Menedžment, joka on yhteinen OOO Kontinentalinvestin kanssa. Toimialaa johtaa Andrei Nikolajevitš Vološin.
Last Christmas

Coverversiot

Kappaleesta on tehty useita coverversioita. Coverversion esittäjiä ovat muun muassa Hilary Duff, Taylor Swift, Cascada, Ashley Tisdale ja Ariana Grande.
Kappaleesta on tehty myös suomenkielinen käännöskappale nimeltä Joulusydän, jonka levytti ensimmäisenä Timo. T. A. Mikkonen ja ystävät vuonna 1989. Kappaleen on levyttänyt myöhemmin muun muassa Arja Koriseva.
Hr. Ms. Witte de With (F813)

Palvelus

Alus myytiin 2005 Chilelle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä Capitán Prat.
Etu-Gorlosin mongolien autonominen piirikunta

Maantiede

Etu-Gorlosin piirikunta kattaa 5 901,52 km² kokoisen alueen. Alue sijaitsee lähellä Sungari (Songhua) ja Nonnijokien (Nen) yhtymäkohtaa Mantšurian tasangolla. Noin 32,4 % alueesta on laidunmaata.

Historia

1100-1200-luvuilla gorlos oli yksi mongolien heimon klaaneista. Etu-Gorlosin alue päätyi Qing-dynastian alaisuuteen vuonna 1625 ja itäinen gorlosklaani järjestettiin hallinnollisesti etu- ja takalippukuntiin, jotka kuuluivat Jirimin liittoon. Etu-Gorlos päätyi kiinalaisten uudisasukkaiden kohteeksi, mikä johti Togtakhu Taijin johtamaan kapinaan vuonna 1902. Japani miehitti Mantšurian 1930-luvulla ja alueen mongolialueista tehtiin vuonna 1932 Hingganin itsehallinnolliset maakunnat, joihin Etu-Gorlos ei kuitenkaan kuulunut. Kommunistit nousivat valtaan alueella vuonna 1945 ja syyskuussa 1955 muodostettiin Etu-Gorlosin autonominen piirikunta. Taka-Gorlosista tuli puolestaan Zhaoyuanin tavallinen piirikunta.

Väestö

Vuonna 2010 piirikunnan alueella oli 607 640 asukasta. Vuonna 1982 asukkaita oli 544 302 ja heistä 30 762 tai 5,7 % oli mongoleja.