Kelloseppävertaus

Kritiikki

Tässä muodossa esitettynä kelloon vertaaminen ei toimi alkuehtona argumentille, se toimii pikemminkin retorisena keinona. Argumentti sanoo yksinkertaisesti, että jos sinusta tuntuu, että asia on jotenkin, on se juuri niin. Argumentit, jotka liittyvät voimakkaasti "tarkoituksenmukaisuuteen" ovat yleisiä biologisissa ilmiöissä. Tuntuu edelleen sopivalta sanoa, että "silmän tarkoitus" on aikaansaada näkökyky. Kelloseppäargumentti on kuitenkin pätevä ainoastaan, jos ihmisen intuitio on erehtymätön. Tukena intuition erehtymättömyydelle on tarjottu muun muassa Descartesin veracitas dei -periaatetta siitä, että intuitiomme ei petä, koska Jumala on totuudellinen ja tiedon lähde, joka ei halua valehdella meille ja joka kertoo totuuden henkisessä yhteydessä intuitiomme kautta.

Turingin testi

Myös muun muassa Alan Turingin kehittämä Turingin testi nojaa ajatukseen siitä, että jos ihminen ei erota kohdetta älykkäästä, on se älykäs. Tässä suhteissa muun muassa evoluutioalgoritmit, jotka tuottavat "tarkoituksenmukaisia ja toimivia ratkaisuja" ovat älykkäitä. "Suunnittelun" takana on siis äly, jonka määritelmä on hieman eroava siitä miten se arkielämässä koetaan. Tämä näkemys ei tämän poikkeavan määrittelynsä vuoksi ole ristiriidassa edes David Humen näkemyksen kanssa, koska Hume esitti, että "suunnitellunkaltaisuus" on vain harha, mielen oikku, määrittelemällä "suunnitellun" ja "älyn" eri tavalla.

Suunnittelijan nimeäminen

Suurimmassa osassa kelloseppäargumenteissa tekijä joka merkitsee "suunnittelijaa" on jätetty nimeämättömäksi. Jossain määritelmissä se on "järjestys" tai jotkin sen synonyymit, kuten "toimiva kompleksisuus" tai "informaatio". Muissa tapauksissa "se vain on selvästi älykkään luojan aikaansaannos".

Kritiikki

Tämä argumentin ongelmana on testaamattomissa oleva analogia. Toisaalta tiedämme myös että ihminen on kekseliäisyydestään huolimatta saanut paljon ideoita luonnossa olevista ilmiöistä. Tällöin yhteisiä piirteitä luonnollisten kohteiden ja suunniteltujen kappaleiden kanssa löytyy väistämättä – olipa luonnollisen kohteen syntytapa sitten mikä tahansa. Emme pysty erottamaan näemmekö analogiassamme suunnitelmallisuutta luonnossa vai luonnollisuutta suunnitellussa. Kumpikin lopputulos vaatii piilotetun oletuksen joko siitä että kyseessä on joko "suunnitelmallisuus luonnossa" tai "luonnollisuus suunnitellussa", jolloin kyseessä on kehäpäättely, jolloin argumentti itsessään on epäpätevä.

Kritiikki

Tämän argumentin heikkous on siinä, että jos on olemassa luonnollinen tapahtumasarja joka aikaansaa ilmiön Y, ei se ole suunniteltu. Emme kuitenkaan tiedä kaikkia luonnonlakeja. On aina mahdollista että on olemassa luonnonlaki joka saa ilmiön aikaan. Kello on perustellusti suunnittelun tulos, koska olemme havainneet ihmisten aikaansaavan kelloja. Jos vain hyväksyisimme että ilmiön Y takana on "äly" jota ei voida havaita ja jonka toimintamekanismi ylittää ymmärryksemme, estyisi tieteen kehitys. Tieteen tehtävänä on myös löytää luonnon ennästään tuntemattomia lainalaisuuksia. Argumentti on Aukkojen jumala -argumentti niin kauan, kunnes keksitään keino jolla voidaan erottaa asia jota mikään luonnonlaki ei voi mitenkään tuottaa.

Kritiikki

Tieteessä vastaavia analogioita kuitenkin pidetään teorioina, jotka tulisi voida falsifioida jollain tavalla. Älykkään suunnittelijan tapauksessa tämä voisi kuitenkin tapahtua vain "uuden luonnollisen prosessin keksimisen" eli "tietämättömyyden poistamisen" kautta. Tämäkin "analogia -argumentti" on siis ainoastaan kätkettyä tietämättömyyteen vetoamista. Mutta jos unohdamme tämän ja pidämme tätä analogiapäätelmää pätevänä, ei meidän enää tarvitsisi tutkia mitään, koska voisimme varmistua asiasta vain sen pohjalta mitä jo tiedämme.