google/wiki40b huggingface dataset:
Rotumääritelmä

Rotumääritelmä kertoo mahdollisimman tarkasti, millainen tietyn eläinrodun edustajan tulisi olla. Rotumääritelmässä annetaan usein yksityiskohtainen ulkonäön kuvaus. Muita rotumääritelmissä määriteltyjä ominaisuuksia ovat muiden muassa luonne ja liikkeet.
Rotumääritelmiä on laadittu ihmisen jalostamille eläimille: näitä ovat esimerkiksi kanat (ja muut tuotantoeläinlajit), koirat (ja muut lemmikkieläinlajit) sekä hevoset (ja muut veto- ja kantojuhtina käytettävät lajit).
Eläinten kasvatuksessa sekä kasvattajien että näyttelyiden ulkomuototuomarien tulisi tavoitella rotumääritelmän ihannetta. Lopullisena tavoitteena on, että kaikki saman rodun yksilöt kaikkialla maailmassa näyttäisivät ihanteelliselta rotunsa edustajalta ja käyttäytyisivät rotuihanteen mukaan.

Sisältö

Rotumääritelmä kuvailee rodun ihanneyksilön ja luettelee ominaisuuksia eli niinkutsuttuja virheitä, joita rodun edustajalla ei tule olla. Jos eläimellä on niin sanottu "hylkäävä virhe", sitä ei hyväksytä rodun rekisteriin tai kantakirjaan. Tämä yleensä tarkoittaa myös sitä, ettei myöskään sen jälkeläistä hyväksytä roturekisteriin. Hylkäävät virheet liittyvät usein eläimen ruumiilliseen tai henkiseen terveyteen (esimerkiksi luonnevirheet, epämuodostumat), mutta usein myös puhtaasti ulkonäöllisiin piirteisiin kuten väriin. Rotumääritelmässä voidaan mainita myös "vältettäviä" virheitä, joiden perusteella eläintä ei torjuta roturekisteristä, mutta jotka laskevat eläimen jalostuksellista arvoa.
K. E. Nurmirinta

Kalle Eino Olavi Nurmirinta (s. 21. kesäkuuta 1920 Punkalaidun) on suomalainen runoilija.
Illallinen taivaan alla

Illallinen Helsingin taivaan alla - kaikkialla

Helsinki-päivän illallisen innoittamana tapahtuma järjestettiin uudelleen 8.8.2013, jolloin kaikki kaupunkilaiset saivat järjestää illallisen haluamillaan paikoilla - sisäpihoilla, porttikäytävissä, talojensa edessä, läheisissä puistoissa tai aukioilla. Osallistujat ilmoittivat illallistapahtumansa internet-sivuilta löytyvällä kartalla ja koristelivat pöytänsä valkoisella liinalla . Yhteisiä aterioita järjestettiin mm. jalkakäytävillä, puistoissa , rannoilla, mattolaitureilla  sekä Teurastamon pihalla . Tapahtuman yhteistyökumppaneita olivat Helsingin Energia  sekä Helsingin kaupungin rakennusvirasto.
Seuraava Esplanadin illallinen Helsingin taivaan alla järjestetään jälleen Helsinki-päivänä 12.6.2014. Illallinen Helsingin taivaan alla -tapahtumasta on sovittu tehtävän traditio, jossa kaupunkilaiset kantavat illallispöytänsä ulos ja syövät yhdessä aina torstaina ennen koulujen aloitusviikkoa syksyllä.

Illallinen Suomen taivaan alla - kaikkialla

Itsenäisyyden juhlavuonna nimeksi tuli Illallinen Suomen taivaan alla - kaikkialla, ja se levittäyti Suomen ulkopuolellekin. Tapahtumaa on järjestetty Helsingin lisäksi esimerkiksi Turussa ja Tampereella.

Tapahtuman taustaa

Samankaltaista tapahtumaa, "Dîner en blanc" eli valkoista illallista, on järjestetty ympäri maailmaa vuodesta 1988 . Illallinen Helsingin taivaan alla on kuitenkin sitä vapaamuotoisempi ja epävirallisempi tapahtuma, johon jokainen kaupunkilainen voi osallistua.
Illallisen Helsingin taivaan alla ja Illallisen Helsingin taivaan alla - kaikkialla on ideoinut ja tuottanut Yhteismaa ry, jonka muita hankkeita ovat mm. Siivouspäivä, Parkkipäivä ja Nappi Naapuri .
Tyyne Leivo-Larsson

Nuoruus

Karjalan kannaksen Uudellakirkolla syntyneen Leivo-Larssonin vanhemmat olivat Sysmästä lähtöisin ollut työmies Erik Johan Leivo ja Sofia Vilhelmiina Saarinen (1871–1935). Perhe muutti Helsinkiin vuonna 1904. Leivo osallistui punaisten puolella 16-vuotiaana sisällissodan Tampereen taisteluun. Mahdollisesti hän oli mukana ryhmässä, joka viime hetkellä murtautui ulos piiritetystä kaupungista. Runoilija Kössi Kaatra kuvaa hänet taisteluvalmiina nuorena, joka uskalsi luotisateessakin kuljettaa haavoittuneita.
Tyyne Leivo suoritti keskikoulun 1918 Helsingin uudessa tyttökoulussa. Hän opiskeli vuosina 1925–1929 Kansalaiskorkeakoulussa tähdäten sanomalehtitutkintoon mutta ei saattanut tutkintoa valmiiksi.

Toiminta eduskunnassa

Eduskunnassa Leivo-Larsson oli pankkivaliokunnan, työväenasiainvaliokunnan ja ulkoasiainvaliokunnan jäsen. Lisäksi hän oli Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan jäsen.  Urbaaninan legendana kerrotaan, että eduskunnan käsitellessä 1958 voimaan tullutta merimiesverolakia, olisi Leivo-Larsson jossain vaiheessa tokaissut, että eikö merimiehille soveltuisi paremmin huvivero.
Hankalampi (Parkano)

Maantietoa

Lammen pituus on 1,0 kilometriä, leveys 550 metriä ja sen pinta-ala on 29 hehtaaria. Se sijaitsee Ruojärven ja Vahojärven välissä. Lampi on yhteydessä Hankajärveen kapean salmen kautta, jolloin vedenpintojen korkeusero on vain 20 senttimetriä. Lampeen laskee Vähäjärvestä 550 metriä pitkä joki, jossa on pudotusta pari metriä. Se tuo suurimman osan Hankalammen läpi virtaavasta vedestä. Joki laskee Supakkoon, joka on erillinen lahti, ja sitten vesi virtaa pohjoispäässä olevan niemen ympäri ja päätyy Hankajärveen. Muu osa lammesta on sivussa veden virtauksesta. Kaakkoisosaan laskee metsäoja, joka tuo Haverin suunnalta ojitettujen soiden sekä Kaakkurilampi ja Haverinlammen vettä. Rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä. Puolet rannoista ovat peltoa ja loput metsää. Järven ympärillä sijaitsee kaksi maatilaa ja kuusi vapaa-ajan asuntoa.

Virkistys

Järvi kuuluu osana opastettua melontareittiä Aurejärvi–Petäjäjärvi–Vahojärvi–Ruojärvi–Leppäsjärvi–Kyrösjärvi.
Lammen vedenlaatu seuraa Vahojärven vedenlaatua pienellä viiveellä.
Hans Langsdorff

Hans Langsdorff (20. maaliskuuta 1894 Bergen auf Rügen, Mecklenburg-Etu-Pommeri, Saksa – 19. tai 20. joulukuuta 1939 Buenos Aires, Argentiina) oli saksalainen meriupseeri, joka toimi taskutaistelulaiva Admiral Graf Speen komentajana Plata-joen suun taistelussa.
1800- ja 1900-luvun vaihteessa Langsdorffin perhe asui Düsseldorfissa amiraali kreivi Maximilian von Speen perheen naapurina. Kreivi von Speestä tuli sotasankari Falklandsaarten taistelussa 1914, jossa hän menetti henkensä. Hans Langsdorffista tuli kreivin mukaan nimetyn laivan komentaja lokakuussa 1938. Myös hän oli ansioitunut meriupseerina ensimmäisen maailmansodan aikana.
Toisen maailmansodan alussa merellä Brasilian edustalla piileskellyt Langsdorffin komentama Admiral Graf Spee kävi menestyksekästä merisotaa liittoutuneiden kauppalaivastoa vastaan. Onni loppui joulukuussa 1939, kun taskutaistelulaiva kohtasi liittoutuneiden sota-aluksia La Plata-joen suulla. Taistelun jälkeen Langsdorff yritti saada korjautettua vaurioitunutta alusta Montevideossa, mutta brittejä sympatioivat puolueettomat uruguaylaiset antoivat vain lyhyen oleskeluoikeuden. Koska alue oli saarrettu, Langsdorff koki aluksen mahdollisuudet vähiksi ja antoi käskyn hylätä ja räjäyttää aluksen.
Langsdorff ampui itsensä Buenos Airesissa joulukuun 19.-20. päivän välisenä yönä pian Admiral Graf Speen tuhon jälkeen. Hänen kerrotaan kääriytyneen ennen laukausta Saksan keisarillisen laivaston kotkalippuun.
Naaras

Naaras on sukupuolisesti erilaistuneilla lajeilla eli eliöillä se sukupuoli, jonka koiras hedelmöittää. Naaras tuottaa munasoluja, tässä yhteydessä munasolu on määritelty suurikokoisemmaksi sukusoluksi, joka hedelmöitymiseen sukupuolisesti erilaistuneilla eläimillä osallistuu. Toinen hedelmöitykseen osallistuva sukusolu on siittiösolu, joka pienempikokoisena liikkuu tapahtumassa enemmän. Naaraspuolinen yksilö ei voi lisääntyä suvullisesti, ellei koiraan sukusoluja ole tavoitettavissa. Eräät eliöt kykenevät lisääntymään sekä suvullisesti että suvuttomasti (aseksuaalisesti).
Sukupuolen määräytymiselle eri lajeissa ei ole yhtä yhteistä geneettistä tapaa, ja kahden sukupuolen olemassaolo vaikuttaa kehittyneen useita eri kertoja evoluution historiassa. Joillakin eliöillä vain sukusolujen eroavaisuudet erottavat sukupuolen.
Nisäkkäillä sukupuolen määräävät erityiset sukupuolikromosomit, naarailla on kaksi X-kromosomia.
Moonstone

Vastaanotto

CU Amiga -lehti antoi pelille arvosanaksi 81% arvostelussaan.
Pelit-lehti jätti pelin arvostelematta, koska heille toimitetusta pakkauksesta puuttuivat levykkeet. Myöhemmin lehdessä DOS-versiosta ilmestyi lyhyt, varsin suopea arvostelu.
Viipurinkivi

Viipurinkivi on Helsingin itäpuolella Villingissä sijaitseva siirtolohkare jota on pidetty yhtenä Suomen vanhimmista tunnetuista merimerkeistä. Kivi sijaitsee Turun ja Viipurin välisen ikivanhan rannikkoväylän varrella ja se on katsottu sijainneen näiden kaupunkien välisen merimatkan puolivälissä. 
Kiven läheisyydessä kerrotaan Venäjän laivaston alusten odottaneen taistelukäskyä Isovihan aikana vuonna 1713.
Hirvonjärvi (Hämeenkyrö)

Maantiede

Järven pinta-ala on 58,9 hehtaaria ja sen pituus on 1,6 kilometriä ja leveys 600 metriä. Noin 600 metriä pitkä Niemenjoki on Vesajärven laskujoki. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 6,3 kilometriä pitkä Toijasjoki, joka laskee Märkäjärveen.
Järven rantaviiva on 3,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltoa tai moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven etelä- ja pohjoiskärvi ovat ruohottuneet ja osittain umpeen kasvaneita. Järven lähellä on pari maataloa ja vähän loma-asutusta.
Zimmerwaldin kokous

Zimmerwaldin kokous oli pienessä sveitsiläisessä Zimmerwaldin kylässä lähellä Berniä 5.–8. syyskuuta 1915 järjestetty kokous, johon osallistui eurooppalaisista sosialidemokraattisista puolueista 38 edustajaa, jotka vastustivat ensimmäistä maailmansotaa ja militarismia. Osallistujia tuli niin ympärys- ja keskusvaltojen kuin puolueettomienkin maiden puolueista, mutta he edustivat omissa puolueissaan vähemmistöä. Kokouksesta sai alkunsa sodanvastainen Zimmerwaldin internationaali, joka järjesti maailmansodan jatkuessa vielä kaksi muuta konferenssia, Kienthalissa Sveitsissä huhtikuussa 1916 ja Tukholmassa syyskuussa 1917, ennen kuin hajaantui linjaerimielisyyksiin. Zimmerwaldin internationaalin vasemmistosiipi perusti sittemmin 1919 Moskovassa kommunistisen kolmannen internationaalin, jonka päämääränä oli maailmanvallankumous ja proletariaatin diktatuuri. Vasemmistososialistiset ryhmät erosivat sittemmin tästä internationaalista ja perustivat 1921 niin sanotun Wienin internationaalin, joka yhdistyi 1923 toiseen internationaaliin Sosialistiseksi työväen internationaaliksi, jonka keskuspaikkana oli Lontoo.
Zimmerwaldin kokouksen osanottajat allekirjoittivat kovien kiistojen jälkeen Zimmerwaldin julistuksen, jonka luonnoksen oli laatinut kokoukseen osallistunut Lev Trotski. Zimmerwaldin julistuksessa tuomittiin reformististen sosialistien harjoittama sotaa tukenut politiikka ja kehotettiin sotaakäyvien maiden työläisiä kääntämään aseet oman maansa kapitalisteja vastaan ja muuttamaan imperialistinen sota vallankumoukselliseksi sisällissodaksi.
Vähemmistönä kokoukseen osallistuneet vallankumousta kannattaneet edustajat muodostivat Leninin johdolla niin sanotun Zimmerwaldin vasemmistoryhmän, johon kuuluivat Leninin ohella Grigori Zinovjev Venäjältä, Jānis Bērziņš-Ziemelis Latviasta, Karl Radek Puolasta, Julian Borchardt Saksasta, Fritz Platten Sveitsistä sekä Zeth Höglund ja Ture Nerman Ruotsista. Leninin johtama Zimmerwaldin vasemmisto syytti myöhemmin Zimmerwaldin internationaaliin osallistuneita horjuviksi kautskylaisiksi, jotka eivät suostuneet tekemään lopullista pesäeroa perinteisiin sosialidemokraattisiin puolueisiin ja järjestöihin. Zimmerwaldin kokous muodosti myöhemmin tärkeän osan Neuvostoliiton virallisessa syntyhistoriassa, ja sen muistoa pidettiin yllä Neuvostoliitossa ja sen vaikutuspiiriin kuuluneissa maissa.
Suomen Sosialidemokraattinen Puolue liittyi Zimmerwaldin internationaaliin kesäkuussa 1917 pidetyssä 9. puoluekokouksessaan.
Hugo Karsten

Hugo Karsten (16. tammikuuta 1875 Föglö – 1. kesäkuuta 1954) oli suomalainen meteorologi, everstiluutnantti ja filosofian tohtori.
Karstenin vanhemmat olivat kirkkoherra Klaes Adolf Karsten ja tämän neljäs vaimo Anna Katarina Lagerbom. Karsten valmistui Haminan kadettikoulusta 1897. Hän palveli vuodesta 1897 aliluutnanttina 1. Uudenmaan tarkk-ampujapataljoonassa ja oli komennettuna Venäjälle 1898-1900. Karsten erosi luutnanttina armeijan palveluksesta 1903 ja opiskeli sitten Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1903, lisensiaatiksi 1906 ja tohtoriksi 1907.
Karsten toimi Helsingin yliopiston fysikaalisen laitoksen assistenttina 1903–1911, yliopiston valmistavaa kurssia luennoivana meteorologina 1906–1925, maanviljelysfysiikan dosenttina 1913–1925, valtion maatalouskoelaitoksen maanviljelysfysiikan assistenttina 1909–1919 sekä Teknillisen korkeakoulussa ylimääräisenä fysiikan lehtorina vuodesta 1908. Hän hoiti Teknillisessä korkeakoulussa myös fysiikan professorin virkaa 1914–1920.
Karsten palasi uudelleen armeijan palvelukseen 1923 tykistön meteorologiksi. Hänestä tuli kapteeni 1930, majuri 1923 ja everstiluutnatti 1927. Hän luennoi ballistiikkaa ja meteorologiaa sotakorkeakoulussa ja laati suunnitelmat puolustuslaitoksen sääpalvelun uudelleen järjestämiseksi. Karsten erosi vakinaisesta palveluksesta 1933. Hän toimi 1938–1940 sotilasilmatieteellisen toimiston vt. päällikkönä.
Hugo Karsten oli naimisissa 1897-1946 Olga Dahlbergin (1876–1946) kanssa.
Peter Stadius

Peter Stadius (s. 1970) on Pohjoismaiden tutkimuksen professori Helsingin yliopistossa. Stadius on tutkinut pääasiassa kuvaa Pohjoismaista. Hän on kiinnostunut etenkin ”pohjoisen” ja ”etelän” teemoista Euroopassa ja on tutkinut, kuinka tämä jaottelu on muuttunut ajan myötä.
Stadius väitteli tohtoriksi historiasta Helsingin yliopistossa vuonna 2005. Hänen väitöskirjansa Resan till norr – Spanska Nordenbilder kring sekelskiftet 1900 käsittelee, kuinka Pohjoismaihin matkustavat espanjalaiset kuvasivat aluetta ja olivat mukana rakentamassa kuvaa Pohjoismaista. Stadius oli vuosina 2006–2013 Pohjoismaiden tutkimuksen yliopistonlehtori.
Fūjin

Fūjin (jap. 風神) on japanilaisessa mytologiassa ja sittemmin šintolaisuudessa esiintyvä tuulen kami. Hänet on usein esitetty ukkosen kamin Raijinin vastinparina, demonin kaltaisena, sarvekkaana ja vihaisena hahmona. Hän kantaa säkkiä, jonka suusta tuulet puhaltavat.
Tuulet toivat mukanaan sateita, joista maatalous oli riippuvainen, mutta toisaalta myös vaarallisia taifuuneja. Monissa pyhäköissä Fūjinia palvottiin tuulen aiheuttamien vahinkojen välttämiseksi. Historiallisesti merkittävä tuulen kamille omistettu pyhäkkö oli Tatsuta-jinja Naran prefektuurissa, jonka rituaalit on kirjattu jo 900-luvun Engishikiin. Fūjinia juhlistavan festivaalin (matsuri) vietto alkoi 600-luvulla keisari Tenmun valtakaudella ja se pidettiin kahdesti vuodessa. Ilmeisesti ajateltiin, että länsituuli puhalsi Yamaton tasangolle tätä kautta. Myös Isen pyhäkössä on Fūjinille omistettu erillispyhäkkö (betsugū). Kun taifuuni tuhosi Japaniin hyökkäävät Mongolit 1200-luvulla, jumalallisen tuulen (kamikaze) sanottiin saaneen alkunsa sieltä.
Vaa’ankieliasema

Vaa’ankieliasema on kielikuva herkkään tasapainotilaan vaikuttamaan kykenevän tilanteesta, roolista tai vaikutusmahdollisuuksista. Vaa’ankieliasemassa on esimerkiksi päätöksenteossa henkilö tai ryhmä, jonka valinta ratkaisee, mikä vaihtoehto saa taakseen ratkaisevan enemmistön. Sanalla vaa'ankieli onkin suomennettu esimerkiksi englannin sana decider.  
Käsitettä käytetään erityisesti politiikassa puolueesta
, vaalipiiristä tai kansanedustajasta, joka nousee päätöksen tai vaalien tuloksen kannalta ratkaisevaan asemaan, kun esimerkiksi mikään puolue ei ole saanut yksin enemmistöä. Vaa'ankielenä oleva puolue voi tällöin valita, kenen kanssa se liittoutuu ja muodostaa enemmistön. Näin pienikin puolue
, yksi vaalipiiri tai yksi henkilö saa kannatustaan suuremman vaikutusvallan, erityisesti mikäli on viime hetkille saakka kannastaan tai valinnastaan epävarma. Tätä taktisesti vahvaa asemaa voi henkilö tai ryhmä käyttää hyväkseen laittamalla suuret ryhmät kilpailemaan suosiostaan, ja siten saavuttaa etuja.
Esimerkiksi vuoden 2000 Yhdysvaltain presidentinvaaleissa Floridan osavaltio nousi vaa'ankielen asemaan, sillä sen kiistelty vaalitulos valmistui viimeisenä ja ratkaisi vaalit George W. Bushin hyväksi. Ruotsin valtiopäivävaaleissa 2014 Ruotsidemokraatit nousi ratkaisevaan asemaan, sillä kumpikaan kahdesta suuresta puolueryhmittymästä ei saanut muodostettua enemmistöhallitusta, ja Ruotsidemokraatit onnistuivat kaatamaan hallituksen äänestämällä oikeiston budjettiesitystä. Suomessa katsottiin Maalaisliiton olleen vaa'ankieliasemassa laillisuusrintamassa Lapuanliikkeen vaikutusvaltaan nähden vuonna 1930 vastustaessaan IKL:ää yhdessä SDP:n ja Edistyspuolueen kanssa. Maalaisliiton siirtyminen oikealle olisi voimistanut oikeistosuuntausta Lapuanliikkeen eduksi.  Suomen Maaseudun Puolueesta eronnut, Suomen kansan yhtenäisyyden puolueen 12 kansanedustajan ryhmä oli vastaavassa asemassa, kun eduskunta hyväksyi vaaditulla 5/6 enemmistöllä vuonna 1973 poikkeuslain presidentti Urho Kekkosen virkakauden pidentämiseksi ilman vaaleja neljällä vuodella vuoteen 1978 saakka.
Ilpo Seppälä

Ilpo Kalervo Seppälä (26. lokakuuta 1953 Viitasaari) on suomalainen painija, joka ylsi kreikkalais-roomalaisessa painissa MM-pronssille Oslossa 1981.
Seppälä paini Los Angelesin 1984 olympialaisissa 57 kilon sarjassa mutta karsiutui toisessa ottelussaan. MM-kilpailuissa hän saavutti pronssia vuonna 1981 ja sijoittui kuudenneksi vuonna 1977. EM-kilpailuihin hän osallistui viidesti. Pohjoismaiden mestaruuden hän voitti vapaapainissa vuosina 1975 ja 1976 sekä kreikkalais-roomalaisessa painissa vuonna 1979.
Seppälä voitti urallaan neljä Suomen mestaruutta, vapaapainissa vuonna 1975 sekä kreikkalais-roomalaisella tyylillä vuosina 1977, 1978 ja 1983. Hän on myöhemmin toiminut Suomen Painiliiton päävalmentajana ja on nykyisin seuransa Helsingin Tarmon päävalmentaja valmentaen muun muassa Suomen mestaruuden 2006 voittanutta Antero Perez-Juntusta.
Ilpo Seppälä työskentelee palvelupäällikkönä Veikkauksessa.
Luhtaherttu

Levinneisyys

Luhtaherttua tavataan laajalla alueella Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Sen on kuvattu olevan paikallisesti yleinen, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
CAM-yhteyttäminen

CAM-yhteyttäminen (engl. Crassulacean acid metabolism) on monien kuivien seutujen kasvien käyttämä yhteyttämistapa, jolla kasvit sitovat ilmakehän hiilidioksidin hiiltä itseensä. CAM-yhteyttäminen on havaittu alun perin maksaruohokasvien (Crassulaceae) heimon lajeilla, minkä myötä yhteyttämistapa on myös nimetty tämän heimon mukaan, vaikka CAM-yhteyttämistä esiintyy muissakin kasviheimoissa. CAM-yhteyttämisessä tapahtuu ajallista vaihtelua päivän ja yön välillä. Näin CAM-kasvi voi pitää kuumana päivänä ilmarakojaan kiinni, mikä pienentää huomattavasti veden haihtumista. CAM-yhteyttämistä käyttäviä kasveja ovat esimerkiksi ananas, agaavet, jukkapalmu ja kaktukset.
Gintaras Linas Grušas

Gintaras Linas Grušas (s. 23. syyskuuta 1961 Washington DC, Yhdysvallat) on liettualainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Vilnan arkkihiippakuntaan Audrys Juozas Bačkis 25. kesäkuuta 1994. Hän sai 19. kesäkuuta 2010 nimityksen Liettuan sotilaspiispaksi, ja piispaksi vihkiminen seurasi 4. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Bačkis, jota avustivat Sigitas Tamkevičius ja Eugenijus Bartulis.
John Bolton

Koulutus

Bolton on opiskellut Yalen yliopistossa, josta hän valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1970 ja tohtoriksi 1974.

Bushin hallinnossa

Bolton nimitettiin kansainvälisestä turvallisuudesta vastaavaksi apulaisulkoministeriksi presidentti George W. Bushin hallintoon 11. toukokuuta 2001, jossa virassa hänen tehtäviinsä joukkotuhoaseiden leviämisen estäminen.

Trumpin hallinnossa

Bolton toimi yli 1.5 vuotta Donald Trumpin hallinnossa turvallisuusneuvonantajana. Trump erotti Boltonin, koska ei kannattanut kovia otteita ulkopolitiikassa niin kuin Bolton.
Rivnen ydinvoimalaitos

Rivnen ydinvoimalaitos (ukr. Рівненьська АЕС, Rivnenska AES, ven. Ро́венская АЭС, Rovenskaja AES) on Ukrainan Rivnen alueen länsirajalla kulkevan, pienen Styrjoen äärellä, aivan Varašin kaupungin koillispuolella sijaitseva ydinvoimalaitos. Voimalaitos kantaa aluekeskuksen nimeä, vaikka Rivnen kaupunkiin on linnuntietä noin 82 kilometrin matka. Voimalaitoksen omistaa ja sen toiminnasta vastaa Ukrainan valtion Energoatom-yhtiö (ukr. Енергоа́том). 
Voimalassa oli vuoden 2014 huhtikuussa toiminnassa neljä venäläisvalmisteista, painevesityyppistä reaktoriyksikköä. Ensimmäiset kaksi VVER-440-tyyppistä yksikköä kytkettiin tuotantokäyttöön vuosina 1980 ja 1981, ja kolmosyksikkö, suurempitehoinen VVER-1000 vuonna 1986. Nelosyksikön rakentaminen keskeytettiin vuonna 1990, mutta rakentamista jatkettiin vuonna 1993. Lokakuussa 2004 neljäs, VVER-1000 -tyyppinen voimalayksikkö otettiin tuotantoon. Yksiköiden nettosähkötehot ovat valmistumisjärjestyksessä 420 MW, 415 MW, 1000 MW ja 1000 MW. Koko Rivnen ydinvoimalaitoksen teho on siis 2835 megawattia.
Koska Rivnen ydinvoimalaitos ei sijaitse suuren ja kylmän vesistön äärellä, lauhdevoimalan turbiinin läpi ajetun ja paineistetun höyryn jäähdytys (tiivistys vedeksi) pitää ratkaista muuten. Siksi kuhunkin reaktoriyksikköön liittyy 1-2 lauhdutustornia.
Kansainvälisen ydinenergiajärjestö IAEA:n mukaan Ukrainan neljällä ydinvoimalaitoksella tuotettiin vuonna 2013 noin 78 000 GWh sähköä, joka oli 43,6 prosenttia Ukrainan sähköntuotannosta tuona vuonna.
Aune Krohn

Aune Ottilia Krohn, nimimerkki Kolmisointu, (6. maaliskuuta 1881 Helsinki – 16. tammikuuta 1967 Hattula) oli suomalainen kirjailija ja uskonnollisen kirjallisuuden suomentaja.
Vakaumuksellisena kristittynä Krohn teki nuorena työtä NNKY:n ja Kristillisen ylioppilasliiton piirissä. Hän oli myöhemmin evankelisen herätysliikkeen aktiivi ja piti uskonnollisia tilaisuuksia liikkeen toisen aktiivin Liisa Tarvon kanssa heidän yhteisessä kodissaan. Hän piti myös julkisia kristillisiä opetuspuheita. Hän työskenteli erityisesti vakaumuksensa mukaisen kirjallisuuden suomentajana. Krohnilta on jäänyt elämään Titanic-hymninä tunnetun virren "Nearer, my God, to Thee" ("Sua kohti, Herrani") suomennos. Sisarukset Aino ja Aune Krohn olivat läheisiä, mutta Aunen vakaumus erotti heitä, ja vakaumuksensa näkökulmasta Aune Krohn myös kritisoi sisarensa tuotantoa, mikä loukkasi tätä.
Naimattomana ja uskovaisena Aune Krohn vastasi perheen sairaan äidin hoidosta lähes kaksikymmentä vuotta tämän kuolemaan saakka. Hän kantoi vastuun myös Liisa Tarvosta tämän sairastaessa kroonista tuberkuloosia. Läheisen suhteen laatua on joskus pohdittu, mutta Aune torjui ajatuksen rakkaussuhteesta, vaikka oli joskus verrannut Liisa Tarvoa aviopuolisoon.
Vuorikurun mukaan sisarusten välit eivät olleet täysin auvoiset, vaikka sellaisen kuvan saattoi saada, sillä Aunen repliikeissä on havaittavissa sisarkateutta ilmentävää ironiaa. Aino Krohn on saanut sisarussuhteesta aineksia Sudenmorsiamen näytelmäversioon.
Krohnin vanhemmat olivat professori Julius Krohn ja hänen toinen puolisonsa Maria Wilhelmiina (Minna) Lindroos. Hänen täyssisarensa oli kirjailija Aino Kallas ja sisaruspuoliaan Julius Krohnin ensimmäisestä avioliitosta olivat kirjailija Helmi Setälä, säveltäjä Ilmari Krohn ja kansanrunouden tutkija ja professori Kaarle Krohn.
Dhu-l-hiddža

Dhu Al-Hijjah on islamilaisen kalenterin viimeinen kuukausi. Sen aikana suoritetaan pyhiinvaellus hajj ja vietetään id al-adha -uhrijuhlaa.
Keulankärkikirva

Koko ja ulkonäkö

Siivelliset aikuiset ovat likaisen vihreitä ja pituudeltaan 2,7 mm. Takaruumiissa on poikkijuovia ja 6-jaokkeiset tuntosarvet ovat noin puolen ruumiin mittaiset. Takaruumiin kärjen cauda on kolmiomainen ja hieman vaharauhasputkia pitempi. Siivettömiä aikuisia ei tunneta.

Levinneisyys

Keulankärkikirva on pienen pohjoisamerikkalaisen Nearctaphis-suvun ainoa palearktinen laji. Siitä on havaintoja Suomessa Etelä-Hämeen ja Etelä-Savon alueilta sekä Venäjällä Kuolan niemimaalta.

Elinympäristö ja elintavat

Nearctaphis-suvun lajien elintavat tunnetaan huonosti. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 laji luokiteltiin erittäin uhanalaiseksi ja vuoden 2000 arvioinnissa vaarantuneeksi. Muutoksen syynä on lajia koskevan tiedon lisääntyminen. Keulankärkikirvan elinympäristöjä ovat harjujen kangasmetsät ja sen uhkatekijöitä ovat rakentaminen ja/tai rakentamiseen liittyvät maansiirrot.

Ravintokasvit

Keulankärkikirvan ravintokasviksi tiedetään ainoastaan idänkeulankärki (Oxytropis sordida).