google/wiki40b huggingface dataset:
Maria Bonnevie

Anna Maria Cecilia Bonnevie (s. 26. syyskuuta 1973 Västerås) on ruotsalais-norjalainen näyttelijä. Hän syntyi Ruotsin Västeråsissa, mutta varttui Oslossa. Molemmat hänen vanhempansa, Jennik Bonnevie ja Per Waldvik, ovat näyttelijöitä. Bonnevie opiskeli Tukholman teatterikorkeakoulussa (Scenskola), josta valmistui vuonna 1997. Vuonna 1997 Bonnevie debytoi Ruotsin Kuninkaallisessa draamateatterissa Ingmar Bergmanin näytelmässä Yvonne. 
Ensimmäinen elokuvarooli Bonneviellä oli jo Ola Solumin vuonna 1991 ohjaamassa Kvitebjørn Kong Valemonissa. Samana vuonna hänellä oli rooli myös Hrafn Gunnlaugssonin elokuvassa Den hvita viking (Valkoinen viikinki). Läpimurtoelokuva oli kuitenkin Bille Augustin Jerusalem vuonna 1997. Tämän jälkeen hän on esiintynyt muun muassa elokuvissa Insomnia (1997), Øyenstikker (2001) ja Syndare i Sommarsol (2001). Elokuvasta Dina (2002) hän sai parhaan ulkomaalaisen naisnäyttelijän palkinnon Montrealin elokuvafestivaaleilla.
Bonnevien puoliso vuosina 1998–2003 oli näyttelijä Mikael Persbrandt. Hänen nykyinen puolisonsa on norjalainen toimittaja Fredrik Skavlan.
Puerto Ricon vaakuna

Puerto Ricon vaakuna on Yhdysvalloille kuuluvan Puerto Ricon tunnus lipun, moton ja hymnin ohella. Se on Uuden mantereen vanhin edelleen käytössä oleva vaakuna. Sen hyväksyi 1511 Espanjan kuningas.
Vaakunan vihreä tausta kuvaa saaren kasvillisuutta. Lammas ja lippu kuvaavat saaren suojeluspyhimystä Johannes Kastajaa. Lampaan olla oleva seitsemän sinettinen kirja kuvaa apostoli Johannekseen yhdistettävää Ilmestyskirjaa.
Vaakunan ympärillä kiertää Kastilia ja Leónin vaakuna (keltainen linna punaisella pohjalla sekä violetti, keltakruunuinen, leijona valkoisella pohjalla); lippu, jossa on Aragonian ja Sisilian vaakunat ja valkoisella pohjalla keltainen Jerusalemin risti, Jerusalemin kuningaskunnan symboli, jonka kruunu on nykyisin Espanjan kuninkaalla sen siirryttyä sille  Sisilian kuningaskunnalta.
Vaakunan vasemmalla puolella oleva F-kirjain ja ies kuvaavat Ferdinand Katolilaista kun taas Y-kirjain ja nuolet kuvaavat Espanjan kuningatarta Isabella Katolilaista.
Vaakunan alla on latinaksi "Joannes Est Nomem Ejus", suomeksi "Hänen nimensä on Johannes". Teksti tulee Raamatun Luukkaan evankeliumin jakeesta 1:63.

Sinetti

Kuten kaikilla Yhdysvaltain hallinnollisilla yksiköillä myös Puerto Ricolla on sinetti, mutta sitä käytetään vähän vaakunaan verrattuna.
Aaron Mooy

Aaron Frank Mooy (s. 15. syyskuuta 1990, Sydney, Australia) on australialainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Brighton & Hove Albionia lainalla Huddersfield Townista.
Kausina 2017–2019 Mooy pelasi Huddersfield Townin joukkueessa Valioliigassa 65 ottelua ja teki niissä seitsemän maalia. Kaudella 2016–2017 hän kuului Manchester Cityn omistukseen mutta oli tuolloin lainalla mestaruussarjassa silloin pelanneessa Huddersfieldissä. Hän on kotimaansa lisäksi pelannut myös Skotlannin pääsarjassa.
Valtatie 11

Historiaa

Tie sai numeronsa vuoden 1938 tienumerointijärjestelmän käyttöönoton yhteydessä. Tie oli tuolloin varsin kiemurteleva: Tampereelta tie kulki yhdessä valtatien 9 kanssa Nokian keskustaan, josta edelleen Nokian Siuron kautta Suoniemen Salmin kylään. Täällä valtatiet haarautuivat ja 11-tie kulki Mouhijärven, Suodenniemen, Lavian ja Kullaan kirkonkylien kautta Porin Ruosniemelle ja edelleen Poriin. Länsipäässään tie kulki melko tasaisessa maastossa, mutta Lavian ja Tampereen välillä oli useita jyrkkiä ja korkeita mäkiä. Vanhaa valtatien reittiä noudattavat nykyiset seututiet 257, 259 ja 2505.
Nykyinen linjaus on lähes kuin viivoittimella vedetty. Niinpä nopea ja oikaiseva tie saikin Tampereella nimekseen Porin pikatie ja vastaavasti Porissa Tampereen pikatie. Nykyinen tie on valmistunut pääosin 1950-luvulla; Nokian pohjoispuolinen ohitus Siuron tienhaarasta Nokian Sarpatintielle valmistui 1968 ja moottoritie Tampereelle vasta vuonna 1973. Nykyisin valtatie 11 ei ala enää Tampereelta vaan Nokialta. Tampereen pään moottoritien tienumero on 12. Varsinkin entisten Kullaan, Kiikoisten ja Mouhijärven kuntien alueilla tie kulkee pitkiä matkoja asumattomien metsäseutujen halki. Valtatiellä ovat ajaneet pikavuoroliikennettä aikaisemmin V. Keto-Seppälä Oy, Länsilinjat Oy ja OnniExpress, nykyisin Onnibus (1.1.2012 alkaen) ja Satakunnan Liikenne (2.6.2014 alkaen). Liikenneturvallisuuden kannalta ongelmallisimmaksi tienkohdaksi on osoittautunut Nokian Siuron pohjoispuolella sijaitseva Murhasaari, jossa on sattunut useita vakavia onnettomuuksia. Paikalla sijainneet levähdysalueet on poistettu käytöstä.
Vuonna 2004 Häijääseen seututien 249 liittymään rakennettiin kiertoliittymä ja 2007 Murhasaaren mäkeen rakennettiin keskikaiteellinen ohituskaista. Tampereen läntisen kehätien perusparannukseen liittyen Kankaantaan liittymä Nokialla rakennettiin eritasoliittymäksi vuonna 2008. Syksyllä 2012 Nokian kohdalle valmistui Koukkujärven eritasoliittymä.

Tiehankkeita

Tiehallinto suunnittelee tien parantamista koko matkalla vuoteen 2030 mennessä. Tielle rakennettaisiin ohituskaistoja, jyrkkiä mäkiosuuksia loivennettaisiin ja rakennettaisiin eritasoliittymiä.
Tiehallinto ja Porin kaupunki suunnittelevat valtatien 11 jatkamista nykyisestä päätekohdastaan, valtatien 2 eritasoliittymästä, lentoaseman eteläpuolitse valtatielle 8, jonne rakennettaisiin uusi eritasoliittymä.
Kvartäärikausi

Ilmasto ja jääkaudet

Noin 870 000 vuotta sitten alkoivat 100 000 vuoden välein toistuvat suuret jääkaudet. Näiden uskotaan jatkuvan kymmeniä miljoonia vuosia. Toistaiseksi viimeisin jääkausi oli Veiksel-jääkausi, jonka päättymiseen luetaan pleistoseenin ja holoseenin raja. Muita perinteisesti tunnettuja kvartäärin jääkausia olivat (nuorimmasta vanhimpaan) Saale, Elster ja Günz. Veiksel-jääkauden aikana kasvanut mannerjäätikkö ja sen sulamisen aiheuttamat virrat muovasivat kivennäismaalajeja, jotka jäivät osittain holoseenin aikana muodostuneiden eloperäisten maalajien peittoon.

Ihmisen evoluutio

Kvartäärille tyypillinen piirre on ihmisen nopea evoluutio Afrikassa. Työkaluja valmistava Homo habilis eli Afrikassa 2,5–1,8 miljoonaa vuotta sitten plioseenin lopuilla. Tätä seurasivat kehittyneemmät Homo ergaster 1,9–1,4 miljoonaa vuotta sitten ja Homo erectus 1,5–0,5 miljoonaa vuotta sitten. Homo erectus kesytti tulen ehkä jo 1,5 miljoonaa vuotta sitten ja loi Acheulin alkeellisen kivityökalukulttuurin 1,2 miljoonaa vuotta sitten sekä levittäytyi Afrikan ulkopuolelle. Euroopanihminen, joka on luultavasti sama kuin heidelberginihminen, eli noin 780 000–250 000 vuotta sitten, osasi käyttää tulta ja oli luultavasti sekä nykyihmisen että neandertalinihmisen edeltäjä.
Nykyihmisen arvioidaan kehittyneen 200 000–100 000 vuotta sitten ja levinneen Eurooppaan noin 35 000 vuotta sitten.
Rautahäkki

Rautahäkki on Max Weberin kehittämä käsite, joka viittaa sosiaalisen elämän lisääntyneeseen järkeistämiseen erityisesti länsimaisissa kapitalistisissa yhteiskunnissa. Yksilöt jäävät ansaan rautahäkkiin järjestelmissä, jotka perustuvat puhtaasti päämäärähakuiseen tehokkuuteen, rationaaliseen laskelmointiin ja kontrolliin. Weber myös kuvasi yhteiskuntajärjestyksen byrokratisoitumista "jäisen pimeyden kaamokseksi". Max Weber on teoksissaan luonnehtinut, kuinka protestanttisen asketismin eetoksen ehdollistama, länsimaille tunnusomainen formaalis-instrumentaalinen rationaalisuus johtaa sosiaalisen toiminnan standardointiin ja byrokratian rautahäkkiin.
Établissement de la Radio Tunisienne

Établissement de la Radio Tunisienne on Tunisian kansallinen radioyhtiö. Se on muodostettu vuonna 2007, jolloin kansallinen yleisradioyhtiö jaettiin erillisiksi radio- ja televisioyhtiöiksi.
Tunisian yleisradiolähetykset alkoivat muutamien yksityisten kokeilujen jälkeen osana posti- ja lennätinlaitoksen toimintaa vuonna 1938. Asema sai seuraavana vuonna nimen Radio Tunis. Maan yleisradioyhtiön nimenä on ollut sittemmin Radio Télévision Tunisienne ja Établissement de la Radio Télévision Tunisienne. Nykyisestä radioyhtiöstä käytetään myös nimeä Radio Tunisienne.
Tunisian valtion omistamalla yhtiöllä on neljä kansallista radiokanavaa: arabiankielinen yleiskanava Radio Nationale, nuortenkanava Radio Jeune, kulttuurikanava Radio Culture sekä etupäässä ranskankielinen Radio Tunis Chaîne Internationale eli RTCI. Jälkimmäinen välittää ohjelmia myös englanniksi, italiaksi, espanjaksi ja saksaksi. El Kefissä, Gafsassa, Monastirissa, Sfaxissa ja Tataouinessa on alueradiot.
Radio Tunisienne lähettää ohjelmia ULA-alueella ja keskiaalloilla. Lyhytaaltolähetykset päättyivät vuonna 2013. Ohjelmia voi kuunnella myös Internetissä.
Scooby-Doo and the Alien Invaders

Juoni

Shaggy ajaa Mysteeriautoa yöllä läpi aavikkoisen tien, muiden Mysteeripoppoolaiset ollessa nukkumassa. Yhtäkkiä hiekkamyrsky iskee heidän ylleen ja he näkevät vilauksen avaruusaluksesta, minkä seurauksena Shaggy kolaroi auton. Ryhmä huomaa etteivät he pääse jatkamaan matkaansa auton hajottua, kunnes Freddy huomaa kylän olevan lähettyvillä. Kolmikko matkaa kohti kylää kysymään ajo-ohjeita, kun taas Shaggy ja Scooby-Doo jäävät pakettiautolle.
Aikaa myöhemmin Shaggy ja Scooby juoksevat paniikissa kahvilaan, kun he olivat näkevinään avaruusolioita. Samalla vanha Lester-niminen väittää myös nähneensä samat oliot, jotka olivat kaapanneet hänet aikaisemmin. Lester väittää myös pitävänsä hallussaan kuvia olennoista ja vie mysteeripoppoon luokseen. He kuitenkin huomaavat Lesterin kuvien olevan vain hänen tekemiään maalauksia. Lester tarjoaa heille myös yösijan.
Muiden nukkuessa sisällä Shaggy ja Scooby saavat nukkua talon katolla, josta heidän hetkeä myöhemmin siepataan. Kaksikko herää aluksesta huomatakseen vihreiden avaruusolioiden yrittävän tehdä heille kokeita. Rimpuilun jälkeen molemmat menettävät tajuntansa ja heräävät seuraavana päivänä keskeltä autiomaata. Herätessään Shaggy ja Scooby-Doo tapaavat Crystal-nimisen hippitytön ja tämän Amber-koiran. Pojat rakastuvat kaksikkoon ja viettävät tyttöjen kanssa aikaa. Fred, Velma ja Daphne tapaavat yhden SALF-ryhmän jäsenen Maxin, joka työskentelee paikallisen kylän avaruusolioiden etsintäyksikössä. Hän tarjoaa Velman pyynnöstä tutustumiskierroksen heidän laitoksellaan. Velman kuitenkin alkaa kiertueen aikana epäillä laitoksen työntekijöitä.
Myöhemmin kolmikko saa kyydin sattumalta vastaan tulevalta Lesteriltä, joka vie heidät kanjonille. Velman epäilyt saavat aluksi takapakkia, kun kanjoni osoittautuu olevan kuiva. He kuitenkin löytävät kaivoskoneita eksyessään erääseen luolaan, joka on täynnä kultaa. SALF-ryhmä kuitenkin onnistuu kaappaamaan Fredin, Velman ja Daphnen ja pitämään heitä panttivankeinaan sitoen ja suukapuloiden heidät. Samalla he kertovat kuinka Max alun perin löysi kyseisen paikan ja toi työkaverinsa mukanaan tutkimaan luolaa. He löysivät kultaa, mutta koska alue oli valtion omistamalla maalla ryhmä päätti olla ilmoittamatta asiasta ja sen sijaan keskittyivät ostamaan kullalla muun muassa helikopterin, jonka he naamioivat avaruusalukseksi, sekä vanhan Hollywood-lavasteen, jossa SALF-ryhmäläiset pukeutuivat avaruusolennoiksi ja suorittivat niin sanottuja kokeita. Kaiken tämän he tekivät pitääkseen kylän asukkaat poissa luolista.
Samaan aikaan Crystal ja Amber osoittautuvat arvaruusolennoiksi, jotka olivat tulleet maahan 20 valovuotta sitten. Lopuksi SALFin työntekijät pidätettiin, mutta oikeat avaruusolennot pääsivät takaisin planeetalleen.
Poimuajo

Poimunopeus Star Trekissa

Vaikka Star Trekissä poimunopeusasteikon määritelmä on vaihdellut, yleisimmän määritelmän mukaan poimu 10 on ääretön nopeus. Tämän takia tulee huomioida se seikka että, esimerkiksi alkuperäisen sarjan poimukerroin 3 ei vastaa Star Trek: Uuden sukupolven poimukerroin kolmea. Sarjan tekijät ymmärsivät sen seikan että poimuajo on kehittynyt sarjojen esittämien ajanjaksojen välisenä aikana, joten poimunopeuksien määritelmät päivitettiin vastaamaan uudempia tekniikoita. Poimu 1 vastaa valonnopeutta, eli 1 079 252 849 km/h. Enterprise-D (NCC-1701-D) kykenee hetkellisesti poimunopeuteen 9,8 ja huippunopeuteen poimu 9 pitkillä matkoilla yleisesti käytettynä.
Star Trek – uusi sukupolvi
Jakso: Where No One Has Gone Before
He joutuivat "Matkaajan" saattamana 2 700 000 valovuoden päähän maasta. Takaisin kulkemiseen heillä olisi kulunut aikaa 300 vuotta nopeimmillaankin galaksin M33 laidalta Enterprisen omalla voimanlähteellä. Joten Enterprise kykenee 24,65 valovuoden matkoihin vuorokaudessa ja tunnissa kulkemaan valovuoden pituisen matkan. Mainittakoon, että Enterprisella on samaisessa jaksossa "Matkaajan" vuoksi päädytty 1 miljardin valovuoden päähän maasta, tällöin heidän kotimatkansa ilman "Matkaajaa" olisi kestänyt 111 111 vuotta.
Star Trek Voyagerin ensimmäisessä ja toisessa jaksossa "Caretaker" he päätyvät 70000 valovuoden päähän. Kapteeni Janewayn mukaan heillä kestäisi nopeimmillaankin poimu 9,975 :llä 75 vuotta päästä takaisin. Tällöin vuorokaudessa he matkaisivat vain 2,555 valovuotta, joka puolestaan kuulostaa pahasti virheelliseltä.
Niin ikään Star Trek Voyagerin toisen tuotantokauden 1. jaksossa The 37´s kerrotaan aluksen kykenevän 9,9 poimunopeudella liikkumaan 4 miljardia mailia sekunnissa eli 6,437376000 miljardia kilometriä sekunnissa. Tällöin aluksen nopeus olisi noin 21473 kertaa valonnopeus. Tämä tarkoittaa sitä, että poimu 9,9 mukaan laskettuna alus kykenisi 70000 valovuoden matkaan 5,246 vuodessa ja päivämatka olisi tällöin noin 36,5 valovuotta. Koska mitään suoraa laskukaavaa ei ole poimunopeudelle, lienee todettava koko Star Trek -sarjan sisältävän ennemminkin liian paljon epämääräisyyksiä, kuin että "poimuajo olisi kehittynyt jotenkin ajanjaksojen aikana saaden uudet määritelmät".

Teoriaa poimuajosta

Teoriassa yleinen suhteellisuusteoria sallii poimuajon mahdollisuuden.
Kaikki kappaleet aiheuttavat ympärilleen poikkeaman aika-avaruudessa. Käytännössä tämä on havaittavissa mustien aukkojen ympärillä. Poimuajossa aluksen ympärille luodaan "kupla", joka vääristää aika-avaruutta ja siten alus voi kulkea näennäisesti valoa nopeammin. Tähän vaadittaisiin kuitenkin suunnaton määrä energiaa. Lisäksi omassa "kuplassaan" kulkeva alus noudattaisi omaa aikaansa. Muu maailmankaikkeus noudattaisi kuitenkin normaalia aikaa, joten edestakaista tähtienvälistä liikennettä tämä teoria ei mahdollista.
Amerikankuore

Ulkonäkö ja koko

Amerikankuoreen pituus on korkeintaan 20 cm. Lajille tunnusomainen piirre on kyljessä oleva juova.

Levinneisyys ja elinympäristö

Amerikankuore elää Pohjois-Amerikan koillisosan rannikon vesistöissä ja jokisuissa sekä sisämaassa muiden muassa kaikissa Suurissa järvissä.
Pohjois-Amerikan länsirannikolla elävää kuorelajia Osmerus dentex on aiemmin pidetty amerikankuoreen alalajina Osmerus mordax dentex.

Lisääntyminen

Kala saavuttaa sukukypsyyden yleensä 3-5-vuotiaana. Tosin jotkut yksilöt saattavat kutea jo yksivuotiaina.
Jonas Gardell

Lars Jonas Holger Gardell (s. 1963 Täby) on ruotsalainen kirjailija, käsikirjoittaja, koomikko, laulaja ja artisti. Hän on yksi Ruotsin palkituimpia kulttuurihenkilöitä monipuolisen ja yhteiskunnallisesti tärkeän tuotantonsa ansiosta. Hän on Mark Levengoodin aviopuoliso.

Elämä ja ura

Jonas Gardell varttui tukholmalaisen, vapaakirkkoon kuuluvan perheen neljästä lapsesta toiseksi nuorimpana. Molemmat vanhemmat toimivat psykologeina. Hänen esikoisteoksensa Passionsspelet ilmestyi vuonna 1985, minkä jälkeen hän on kirjoittanut useita romaaneja, näytelmiä, television minisarjoja, show-esityksiä ja laulusanoituksia. Hänen kirjojaan on käännetty yli 20 kielelle.
Vuonna 1986 Gardell tapasi Mark Levengoodin Sturebadet-uimahallissa. He ovat nykyisin naimisissa, ja heillä on 2002 syntynyt poika ja 2005 syntynyt tytär. Vuonna 1990 Gardell löi itsensä läpi showllaan ”En pall, en mikrofon och Jonas Gardell”. Samana vuonna ilmestyi romaani Fru Björks öden och äventyr.
Gardellin tuotannossa on paljon omaelämäkerrallista ainesta. Ruotsin Skolverket ja kustannusyhdistys jakoivat vuonna 2000 hänen kirjaansa En komikers uppväxt (suom. Koomikon synty) maan kaikkien peruskoulujen kahdeksasluokkalaisille.
Gardellin 1980-luvun aids-hysteriaa käsittelevä romaanitrilogia Torka aldrig tårar utan handskar sai Ruotsissa ennennäkemättömän suosion. Sekä kirjasarja ja siitä tehty tv-minisarja äänestettiin Dagens Nyheterin lukijakyselyssä viimeisten 150 vuoden kolmen tärkeimmän kulttuuritapahtuman joukkoon.
Vuonna 2006 Gardellin laulu ”Aldrig ska jag sluta älska dig” pysyi Svensktoppen-listalla 22 viikkoa.
Jonas Gardell nimitettiin joulukuussa 2007 Lundin yliopiston teologian kunniatohtoriksi. Perusteissa todettiin Gardellin kirjallisen tuotannon keskipisteenä olevan marginaalissa elävät ihmiset, heidän arvokkuutensa ja ihmisoikeutensa. ”Harvat kykenevät hänen tavoin puhuttelemaan eri ikäpolvien ihmisiä ja yhdistämään huumoria ja vakavaa draamaa yhtä hyvällä osumatarkkuudella, mikä tekee hänestä merkittävän yhteiskunnallisen keskustelijan ja kriitikon.”
Vuonna 2013 Gardell nimitettiin Linköpingin yliopiston lääketieteen kunniatohtoriksi aids-trilogiastaan Älä koskaan pyyhi kyyneleitä paljain käsin, joka on perustelujen mukaan ”monipuolinen kuvaus ruotsalaisen lääketieteen historian pimeästä aikakaudesta”. Vuonna 2018 Gardell promovoitiin suomalaisen Åbo Akademin filosofian kunniatohtoriksi yhteiskunnallisesti merkittävästä tuotannostaan.
Tintti Tiibetissä

Juoni

Tarinan alussa Tintti, kapteeni Haddock ja professori Tuhatkauno lomailevat Ranskan Alpeilla vuoristohotellissa. Tintti näkee unta, että hänen ystävänsä Tšang Tšong-Jen on vaarassa. Tšangilta saapuu kirje, jossa hän kertoo poikkeavansa tapaamaan Tinttiä matkallaan Lontooseen. Haddock lukee lehdestä uutisen, jonka mukaan Tšangin kone on törmännyt vuoreen Nepalissa Himalajalla. Tintti lähtee Miloun ja epäilevän kapteeni Haddockin kanssa Nepaliin. He palkkaavat oppaaksi šerpan nimeltä Tharkey ja lähtevät etsimään Tšangia.
He löytävät vuorelta jalanjälkiä, joiden Tharkey uskoo kuuluvan Jetille. Kun he saapuvat onnettomuuspaikalle Tintti ja Milou löytävät eräästä luolasta kiven, johon Tšang on kaivertanut nimensä. Ylempää kalliolta löytyy Tšangin huivi. Tharkey kuitenkin jättää heidät omilleen, mutta kääntyy takaisin Tintin ja Haddockin ollessa vaarassa pudota kalliolta. Seuraavan yönä myrsky puhaltaa teltan tiehensä ja sitä seuraavana päivänä he hautautuvat lumivyöryn alle. 
Lähellä sijaitsevan buddhalaisen Khor-Biyongin luostarin munkki, Autuas Salama, saa näyn heidän tulostaan. Tintti lähettää Miloun hakeman apua luostarista. Kaksi päivää myöhemmin Tintti, Haddock ja Tharkey heräävät luostarista ja kertovat munkkien johtajalle, Suurelle Ihanuudelle, miksi olivat vuorilla. Suuri Ihanuus yrittää neuvoa Tinttiä luopumaan etsinnöistään. Autuas Salama saa kuitenkin uuden näyn, ja Tintti alkaa uskoa Tšangin elävän luolassa, jossa "Migou" eli Jeti asuu.
Kun Tintti ja Haddock saapuvat luolan lähelle, he odottavat Jetin poistuvan luolasta. Sitten Tintti menee luolaan, josta hän löytää kuumeisen ja vapisevan Tšangin. Mutta Jeti palaa luolaan ennen kuin Haddock ehtii varoittaa Tinttiä ja raivoissaan Jeti yrittää estää Tinttiä pakenemasta. Kameran salama säikäyttää Jetin pois, minkä jälkeen Tintti ja Haddock kantavat Tšangin kylään. Matkalla Tšang kertoo kuinka Jeti oli pelastanut hänet koneen maahansyöksyn jälkeen lumimyrskystä, huolehtinut hänestä ja piilotellut etsijöiltä.
Päästyään taas luostariin, Suuri Ihanuus ja joukko munkkeja tulevat heitä vastaan, ja ojentavat Tintille kunnianosoituksena valkean silkkiliinan. Viikon jälkeen Tintti, Haddock ja Tšang lähtevät takaisin Nepaliin. Jeti seuraa piilosta kalliolohkareen takaa seurueen loittonemista. Tšang toivoo, ettei sitä koskaan pyydystettäisi, sillä hän uskoo sen olevan inhimillinen olento.
Camillo Berneri

Camillo Berneri (myös Camillo da Lodi, 28. toukokuuta 1897 Lodi, Italia – 5. toukokuuta 1937 Barcelona, Espanja) oli italialainen anarkisti ja filosofi.

Elämäkerta

Berneri oli ensimmäisen maailmansodan veteraani, joka toimi 1920-luvulla filosofian professorina Firenzen yliopistossa. Hän kuului myös italialaisten anarkistien Unione Anarchica Italiana -järjestöön. Mussolinin fasistien valtaannousun jälkeen Berneri joutui pakenemaan maasta vuonna 1926. Hän haki turvapaikkaa Ranskasta, Sveitsistä, Saksasta, Belgiasta ja Luxemburgista ennen kuin lopulta onnistui asettumaan Alankomaihin. Berneri oli useita kertoja pidätettynä ja lähes koko ajan poliisin tarkkailussa, mutta onnistui silti kirjoittamaan lukuisia poliittisia artikkeleita ja esseitä. Ne sisälsivät anarkistisen filosofian ohella myös kommunismin ja Neuvostoliiton kritiikkiä.
Espanjan sisällissodan sytyttyä heinäkuussa 1936 hän kokosi yhdessä italialaisen sosialistin Carlo Rossellin kanssa ensimmäisen italialaisista koostuneen vapaaehtoisjoukon, joka matkusti Espanjaan taistelemaan tasavaltalaisten rinnalla kenraali Francon fasisteja vastaan. Myöhemmin hän taisteli myös espanjalaisen anarkistin Francisco Ascason joukoissa. Berneri arvosteli kärkkäästi anarkosyndikalistisen CNT-ammattiliiton päätöstä lähteä marraskuussa 1936 mukaan pääministeri Francisco Largo Caballeron kokoamaan kansanrintamahallitukseen, koska anarkismin periaatteisiin ei kuulu toiminta puoluepolitiikassa.

Murha

Camillo Berneri murhattiin vuonna 1937 niin sanotun Barcelonan toukokuun valtataistelun yhteydessä, jossa anarkisteja ja trotskilaista POUM-puoluetta vastassa oli Stalinin Neuvostoliiton tukema Espanjan kommunistinen puolue. Johtavia anarkisteja etsineet kommunistit tunkeutuivat keskellä yötä hänen asuinpaikkaansa, josta he veivät Bernerin mukanaan ja ampuivat hänet. Murha tapahtui todennäköisesti Moskovasta tulleen käskyn perusteella.
Töölöntori

Töölöntori (ruots. Tölö torg) on tori Helsingissä Taka-Töölössä Runeberginkadun ja Topeliuksenkadun risteyksessä. Se rajoittuu Runeberginkadun, Tykistönkadun, Töölöntorinkadun ja Sandelsinkadun väliin. 
Useimmat talot Töölöntorin ympärillä ovat umpikorttelitaloja jotka on rakennettu 1930-luvulla. Taka-Töölön 1930-luvun alun asuin­kerros­talo­arkkitehtuurissa on vaikutteita klassismista ja art deco -tyylistä sekä myös funktionalismista. Torin kohdalla Runeberginkadun toisella puolella sijaitsee Kulttuuritalo Sandels, jonka naapurina on myös Töölön kirkko.
Tori oli merkittynä jo Töölön vuosina 1906 ja 1916 vahvistetuissa asemakaavoissa. Aluksi sen nimeä oli Iso tori tai Isotori (ruots. Stortorget), mutta vuonna 1928 se sai nykyisen nimensä.
Torilla on torikauppaa maanantaisin klo 6.30–14 ja tiistaista lauantaihin klo 6.30–18.
Raitiovaunulinja viidellä oli päätepysäkki Töölöntorilla vuosina 1958–1985.
Sandelsinkadulla Töölöntorin reunalla sijatseva Alko muutti syyskuussa 2017 tyylinsä nostalgiseksi. Siellä on palvelutiski, jolta myynti tapahtuu vanhaan malliin. Alkon toimitusjohtajana vielä alkuvuodesta 2017 toiminut Hille Korhonen on todennut: "Siihen aikaan, kun Alkossa oli tiskimyymälöitä, rekrytointiohjeissa todettiin, että pitää olla virkamiesmäinen käytös eli ei saanut hymyillä. En tiedä, onnistuuko se tänä päivänä"
Ketola (Sastamala)

Ketola on kylä Sastamalan kunnassa Pirkanmaalla, aivan kunnan keskustaajaman kupeessa, sen itäpuolella. Ketolan naapurikylät ovat Komerola, Leiniälä, Laukula, Varila ja Vehmaa.
Ketola sijaitsee historiallisen Tyrvään ja Vesilahden välisen Narvantien varrella. Ketola on ollut iso ratsutila, joka jaettiin 1700-luvun lopulla Iso-Ketolaksi, Yli-Ketolaksi ja Ali-Ketolaksi. Ketolassa on ollut myös yksi Tyrvään seurakunnan pappiloista. Nykyisin Ketola on hiljainen maalaiskylä, joka on jäänyt Valtatie 12 ja Tampereentien väliin. Kylän alue on pääasiassa peltomaata, jota halkoo Uitonoja.