Ähtärin eläinpuisto

Historia

Eläinpuisto syntyi Ähtärin kunnanjohtaja Väinö Jaakolan aloitteesta, ja se on elävöittänyt pienen syrjäisen kunnan taloutta. Ähtärin eläinpuisto avattiin 17. kesäkuuta 1973. Puiston ensimmäinen eläin oli Köpi-niminen hirvi. Pari vuotta myöhemmin saapuivat sudet ja ilvekset.
Perustamisesta lähtien Ähtärin eläinpuiston tavoitteena on ollut rakentaa eläimille tilavat ja luonnolliset elinolosuhteet. Tämän vuoksi puistossa on ensisijaisesti vain pohjoisen pallonpuoliskon havumetsävyöhykkeen lajeja. Maastoltaan ja kasvistoltaan vaihteleva 60 hehtaarin alue on antanut erinomaiset mahdollisuudet toteuttaa Euroopan eläintarhojen yhdistyksen EAZA:n perusajatuksia siitä, kuinka eläimiä on tarhattuina hoidettava. Lisäksi yksi eläinpuistojen ja -tarhojen tärkeimpiä tehtäviä on lisätä eläinlajien ja luonnon tuntemusta sekä jakaa kasvatuksellista tietoa.
Aiemmin eläinpuiston yhteydessä sijaitsi Santerin seikkailumaa, joka tunnettiin myös nimellä Mini-Suomi.

Eläimet

Eläinpuistossa on noin 60 eläinlajia, joista suurin osa on talviseen ilmastoon sopeutuneita lajeja. Karhujen lisäksi puistossa on esimerkiksi ahmoja, susia ja ilveksiä sekä erittäin uhanalaisia lumileopardeja, jotka Korkeasaaren eläintarha lahjoitti Ähtärin eläinpuistolle 30-vuotisjuhlan kunniaksi vuonna 2003. Lisäksi puistossa on useita lintulajeja.
Ähtärin eläinpuisto osallistuu uhanalaisten lajien säilyttämiseen. Lumileopardien lisäksi suojelun kohteena ovat metsäpeurat ja vesikot.

Mimmi-karhu

Mimmi on Ähtärin eläinpuistossa asuva ruskeakarhu, joka tunnetaan venyttelyliikkeistä, jotka jotkut luokittelevat joogaksi.

Pandatalo

Keväällä 2016 kerrottiin, että eläinpuisto saisi vuonna 2017 Suomen itsenäisyyden satavuotisjuhlan kunniaksi isopandoja Kiinasta. Pandoja on luonnossa noin 2 020 ja tarhaolosuhteissa noin 400 (v. 2018). Kiinan pandoja on lainassa Suomen lisäksi Australiassa, Belgiassa, Hollannissa, Itävallassa, Kanadassa, Ranskassa, Japanissa, Malesiassa, Singaporessa, Espanjassa, Taiwanissa, Thaimaassa, Britanniassa, Saksassa ja Yhdysvalloissa.
Ähtärin eläinpuiston ja Kiinan kansallisen pandahallinnon välinen sopimus pandojen vuokraamisesta allekirjoitettiin huhtikuussa 2017. 
Ähtärin pandataloa alettiin rakentaa helmikuussa 2017. Sisätila on noin 2400 neliötä ja ulkopiha on noin 3000 neliötä. Sisätilan olosuhdevaatimukset olivat haasteelliset, koska kyseessä on kasvihuonetyyppinen ilmasto. Sisäilman kosteudet oli tarkasti määritelty ja lämpötilat ovat tarkasti hallinnassa, jotta kasvillisuus pysyy kunnossa.
Pandatalon kiipeilyalue on suunniteltu muistuttamaan paljon pandojen luonnollista ympäristöä. Kiipeilyalue on pinnoitettu erikoismassalla, koska karhun uloste syövyttää betonia.  
Rakennuskokonaisuus sisältää myös lipunmyyntipisteen, ravintolan ja matkamuistomyymälän.  
Rakennuksen viimeistely jatkui viimeiselle viikolle ennen pandojen saapumista. Lumeksi ja Pyryksi nimetyt pandat tuotiin Suomeen 18. tammikuuta 2018, mutta ne joutuivat kuukauden karanteeniin ja olivat yleisön nähtävillä 17. helmikuuta alkaen. Pandatalo avattiin yleisölle helmikuussa 2018. 
Pandatalo maksoi 8,2 miljoonaa euroa. Investoinnin maksaa kokonaan Ähtärin Eläinpuisto Oy.
Pandat on vuokrattu Ähtäriin 15 vuoden sopimuksella. 15 vuoden aikana ne maksavat Ähtärille yhteensä noin 14 miljoonaa euroa.
Aikuinen panda syö päivittäin noin 12 kiloa bambua, mikä tarkoittaa noin 100 000 euron kustannuksia vuodessa. Ähtärin eläinpuisto tilaa bambua hollantilaiselta kasvihuoneelta. Vireillä on hanke pandoille sopivan bamburavinnon viljelemiseksi Ähtärissä. 
Pandojen toivottiin tuovan Ähtäriin vuosittain 100 000 kävijää lisää. Tämä tarkoittaisi noin 6 miljoonan euron vuosittaista lisätuloa alueen yrityksille.
Eläinpuistossa kävi vuonna 2018 yhteensä 275 000 vierailijaa. Määrä oli lähellä tavoitetta, joka oli 280 000 kävijää. Liikevaihto tuplaantui edellisvuoteen verrattuna nousten 11 miljoonaan euroon. Eläinpuisto saavutti 1,2 miljoonan euron tuloksen.