Uusikaupunki

Maantiede

Uusikaupunki sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa, Vakka-Suomen seutukunnassa. Kaupunki sijaitsee Pohjanlahden rannalla, 70 kilometriä Turusta luoteeseen.
Uudenkaupungin pinta-ala oli 1. tammikuuta 2019 maanmittauslaitoksen mittausten mukaan 1 932,43 km², josta 502,75 km² on maata, 47,44 km² sisävesialueita ja loput 1 382,24 km² merivesialueita. Kaupungin korkein kohta on Kuuanvuori (48,6 m).
Kaupungissa virtaa Sirppujoki, joka laskee kaupungin pohjoisosassa olevaan Uudenkaupungin makeavesialtaaseen. Allas rakennettiin vuonna 1965, kun Velhoveden ja Ruotsinveden lahdet padottiin merestä. Altaan pinta-ala on noin 40 km², ja kaupunki sekä osa Vakka-Suomesta saa talousvetensä siitä. Makeanveden altaan happamuus on aiheuttanut jonkun verran kalakuolemia sekä vesikasvien liikakasvua.
Vuonna 2011 Uudenkaupungin ulkosaaristoon perustettiin Selkämeren kansallispuisto. Suomen suurimmaksi merelliseksi kansallispuistoksi mainostettu alue alkaa etelässä Kustavin saaristosta ja päättyy pohjoisessa Merikarvian saaristoon.

Kaupunkikuva ja nähtävyydet

Uudenkaupungin keskusta on rakennettu niin sanotun ruutuasemakaavan mukaan ja se on maan parhaiten säilyneitä empire-tyylin puutalokorttelialueita. Kortteleita on jäljellä nykyään yhteensä 40. Tältä osin alueelle on leimallista leveät kadut ja suuret korttelit palokujineen.
Vuonna 1649 tehdyssä asemakaavassa keskustassa oli 27 korttelia, joiden mukaan asuintalot piti rakentaa. Kaupunki oli rakennettu tiiviisti punamultaisista taloista, eikä tontteja pidetty mielellään autioina. Kaupunki laajeni myös kaupunginlahden pohjukan ympärille, jonne rakennettiin esikaupunkiasutusta. Viheralueita alettiin perustaa kaupunkiin vasta 1850-luvulla, jolloin kaupungin uusi asemakaava suunniteltiin.
Kaupungin autotehtaan yhteydessä toimii automuseo, jossa on maailman laajin Saab-kokoelma. Uudenkaupungin keskustassa sijaitsee Bonk-museo, jossa on kokoelma Bonk Business -yhtiön tuotteita. Lisäksi kaupungissa on kulttuurihistoriallinen museo. Keskustan läheisyydessä sijaitee Myllymäen puisto, jonne on sijoitettu erilaisia tuulimyllyjä.
Uudessakaupungissa sijaitsi Suomen ensimmäinen lasitehdas, joka tuhoutui vuonna 1685. Merkittävä rakennus kaupungin keskustassa on Frans Sjöströmin suunnittelema Wallila, joka sijaitsee mäen päällä lähellä merta. Paikka oli 1700-luvulla venäläisten vallittama, mutta nykyisin sitä käytetään esimerkiksi Crusell-viikon tapahtumissa. Uudessakaupungissa toimi vuosina 1853–1900 Uudenkaupungin Tupakkatehdas Myllykadulla sijaitsevassa rakennuksessa.
Museoviraston mukaan kaupungin merkittävimpiä julkisia rakennuksia ovat Seikowin koulurakennus sekä Uudenkaupungin kirjastorakennus. Seikowin uusrenessanssityylinen rakennus oli Suomen vanhimpia koulurakennuksia. Kaupungin kirjaston arvellaan olevan maan vanhimpia toimivia kirjastorakennuksia. Kirjasto perustettiin vuonna 1861.
Keskusta-alueen lisäksi kaupunkiin kuuluvat taajama-alueet kaupungista itäänpäin Kalanti, etelään Lokalahti ja pohjoiseen omalla saarella sijaitseva Pyhämaa.

Keskiajalta kaupungin perustamiseen

Puuastioiden valmistus oli alueen merkittävä elinkeino jo varhaiskeskiajalla, jolloin nykyisen Kalannin kirkonkylän alueella sijaitsi Männäisten merkittävä kauppapaikka. Kauppaa käytiin muiden Itämeren maiden kanssa ja vastineeksi saatiin suolaa. Kaupankäynnin laillistamiseksi paikalle perustettiin uusi kaupunki, Uusikaupunki. Kaupungin perusti Kuningas Kustaa II Aadolf 19. huhtikuuta 1617 Ruokolan, Mäyhölän ja Pietolan kylien alueelle, ja lähialueen talonpojat muuttivat tämän jälkeen kaupunkialueelle. Pian perustamisen jälkeen kaupunkiin valmistui ensimmäinen kirkko vuonna 1627. Kaupungin asemakaava luotiin 1600-luvun puolivälissä, ja kaupungin keskusta rakentuikin perinteisen ruutuasemakaavan pohjalle. Vuosina 1646–1681 Uusikaupunki oli Vasaborgin kreivikunnan pääkaupunki.

1700- ja 1800-luku

Suuren Pohjan sodan aikaisen isonvihan aikana valtaosa kaupungin väestöstä pakeni Ruotsiin ja venäläiset miehittivät kaupungin vuonna 1713. Kaupungin länsipuoli ehdittiin jo vallittaa ennen sodan päättymistä. Sodan jälkeen venäläissotilaat vetäytyivät kaupungista, mutta tuhosivat rakennuksia ja muuta omaisuutta. Ruotsin ja Venäjän välinen rauha solmittiin venäläisten vaatimuksesta Uudessakaupungissa vuonna 1721. Rauhansopimusta on myöhemmin alettu kutsua Uudenkaupungin rauhaksi. Rauhan jälkeen kaupunkia jälleenrakennettiin ja sen asukasluku nousi merkittävästi. Uuteenkaupunkiin syntyi pian tontti- sekä asuntopula, jonka myötä kaupunki laajeni noudattamatta keskustan ruutukaavaa. Uudet asuinalueet olivat laajalti merimiesten asuttamia, ja asuinalueiden nimiä lainattiin Ruotsista.
Uudellekaupungille myönnettiin tapuli-oikeudet 1830-luvulla, jolloin kaupungin kaupankäynti vapautui. Oikeuksien myötä Uudenkaupungin väkiluku nousi kasvuun, ja 1850-luvulla asukasluku oli noin 3 000. Samalla alueen merenkulku nousi merkittäväksi elinkeinoksi, ja kaupungissa rakennettiin laivoja, joiden merkittävimmät kohdesatamat olivat Tukholma sekä Kööpenhamina. Suuren laivanrakennuskauden aikana vuosina 1857–1876 kaupungissa toimi jopa viisi laivanveistämöä. Laivanrakennuskauden lopussa Uudenkaupungin kauppalaivasto oli Suomen kolmanneksi suurin Viipurin ja Raahen jälkeen. Teollistumisen myötä kaupungin kulta-aika purjelaivoissa päättyi 1800-luvun lopulla.
Muiden puutalokaupunkien tapaan myös Uusikaupunki kärsi tulipaloista. Merkittäviä tulipaloja tapahtui 1700-luvulta lähtien, mutta tuhoisimmat olivat 1800-luvulla. Vuoden 1855 tulipalon jälkeen kaupunkiin haluttiin uusi asemakaava. Georg Theodor von Chiewitzin suunnittelema asemakaava hyväksyttiin vuonna 1856. Hän suunnitteli samalla myös kaupungin uuden kirkon. Asemakaavan myötä kaupunki laajeni pohjoiseen ja kaupunkialueelle suunniteltiin puistoja sekä puuistutuksia. Kaupungin nykyinen puutaloalue pohjautuukin tähän asemakaavaan.

1900-luvulta nykypäivään

1900-luvun alussa kaupungin asukasluku ei juurikaan noussut, mutta Uudenkaupungin ja Turun välinen rautatie avattiin vuonna 1924. Uutta teollisuutta alkoi muuttaa kaupunkiin vasta 1950- ja 1960-luvuilla, jolloin kaupunki oli investoinut liikenteeseen, makeanvedenaltaaseen sekä satamaan. Silloinen Rikkihappo Oy (myöhemmin Kemira, nykyisin Yara) rakensi kaupungin edustalle Hangon saarelle lannoitetehtaan, jonka tuotanto käynnistyi vuonna 1965. Kaupungin autotehdas aloitti toimintansa 1960-luvun lopulla ja tehtaan myötä väkiluku kasvoi merkittävästi 1970-luvulla. Vuosikymmentä myöhemmin asukasmäärä oli noussut jo 14 000:een. Vuonna 1974 aloitti toimintansa Salora Oy:n tytäryhtiö, päätehtaalle Saloon komponentteja toimittanut Salcomp Oy. 1970-luvulla kaavailtiin Neste Oy:n uuden öljynjalostamon rakentamista Pyhämaan Ketteliin, mihin liittyi Pyhämaan kunnan pakkoliitos Uuteenkaupunkiin vuoden 1974 alussa. Jalostamohanke kuitenkin kariutui.
Uudessakaupungissa toteutettiin myös paljon kuntauudistuksia: Uudenkaupungin maalaiskunta (1969), Pyhämaa (1974), Lokalahti (1981) ja Kalanti (1993) liitettiin kaupunkiin. 2000-luvulla kaupunki kärsi talousongelmista, mutta sitä ei ole luokiteltu kriisikunnaksi. Lisäksi kuntaliitoksia lähikuntien kanssa on kartoitettu.

Palvelut

Uudessakaupungissa on oma terveysasema, joka palvelee myös lähikuntia. Kaupungissa on kuusi peruskoulua, joista neljä on alakouluja ja kaksi yhtenäiskouluja. Tämän lisäksi kaupungista löytyy lukio, ammattioppilaitos sekä kansalaisopisto.
Kaupungin keskustassa torin laidalla toimii kirjasto. Kaupunginlahden eteläpuolella sijaitsee kansainväliset kriteerit täyttävä urheilukenttä.  Lisäksi kaupungissa on uimahalli.

Merkittävimmät työllistäjät

Merkittävin työllistäjä kaupungissa on Uudenkaupungin autotehdas, jolla on vuoden 2018 loppupuolella noin 4 500 työntekijää. Valmet Automotiven tehtaalla on valmistettu 1960-luvun lopulta lähtien muun muassa Saabin, Talbotin, Opelin, Ladan, Porschen sekä Think Cityn autoja sekä sähköauto Fisker Karmaa. Syksystä 2013 alkaen tehdas on valmistanut Mercedes-Benzin henkilöautoja, etenkin A-sarjaa, ja laajentunut jatkuvasti.
Kaupunkiin avataan syksyllä 2013 Uudenkaupungin soijajalostamo, jonka on tarkoitus työllistää 140 henkeä. Muita suuria työllistäjiä ovat Yaran lannoitetehdas, sekä Uudenkaupungin Työvene.

Liikenne

Kantatie 43 johtaa koillisen suunnasta Laitilasta Kalannin kautta päättyen Uuteenkaupunkiin. Seututie 196 kulkee Taivassalosta pohjoiseen Lokalahden kautta Uuteenkaupunkiin jatkaen pohjoiseen Pyhärantaan. Tavaraliikennöity rautatie Turusta kulkee kaupungin halki päättyen Hangonsaareen, jossa toimii Yaran lannoitetehdas. Rahtilaivaliikennettä hoidetaan kaupungin länsipuolella Uudenkaupungin satamasta. Veneilijöitä varten sijaitsee aivan kaupungin keskustassa vierasvenesatama, joka on kolmesti palkittu Suomen parhaana.
Junarataa esitettiin ensimmäistä kertaa Uuteenkaupunkiin 1880-luvulla. Tällöin ehdotettiin, että  Tampereen–Porin radalta rakennettaisiin haara­rata Uuteen­kaupunkiin. Hanke ei kuitenkaan edennyt, joten myöhemmin ehdotettiin Uudenkaupungin ja Turun välistä rautatietä. Rautatie hyväksyttiin rakennettavaksi vuonna 1909, ja vuonna 1925 rata vihittiin käyttöön. Radan henkilöjunaliikenne lakkautettiin vuoden 1992 lopussa. 2000-luvulla henkilöliikenteen uudelleenavaamisesta on tehty selvityksiä, mutta radan sähköistämistä on pidetty kannattamattomana pienen liikennemäärän takia. Uudenkaupungin radan sähköistämisestä päätettiin keväällä 2017. Työt alkavat alkuvuodesta 2018 ja valmistuvat vuonna 2021. Sähköistäminen ei suoraan liity henkilöliikenteen avaamiseen, mutta tekee sen mahdolliseksi.
Linja-autoliikenne alkoi Uudessakaupungissa jo vuonna 1906, ensimmäisenä Suomessa. Tällöin kauppiaiden hankkimalla linja-autolla harjoitettiin paikallisliikennettä Turun ja Uudenkaupungin välillä. Kokeilu loppui kuitenkin vuonna 1907, ja vuonna 1914 liikennöintiä tehtiin postilinjan autolla. 1920-luvulla linja-autoliikenne laajentui entisestään. Uudenkaupungin linja-autoasema sijaitsee nykyisin torin länsilaidalla.

Media

Yksi kaupungin merkittävimpiä sanomalehtiä on kolmesti viikossa ilmestyvä Uudenkaupungin Sanomat. Sanomalehteä alettiin julkaista jo vuonna 1890, mikä tekee siitä yhden Suomen vanhimmista sanomalehdistä. Muita kaupungissa ilmestyviä sanomalehtiä ovat Vakka-Suomen Sanomat ja Vakka-Suomen Aluesanomat. Entisiä kaupungissa ilmestyneitä sanomalehtiä olivat ruotsinkieliset Nystads Tidning ja Nya Tag.
Uudessakaupungissa toimii myös paikallis-tv, joka tunnetaan nimellä VakkaTV. Se näkyy noin 8000 kotitaloudessa.

Herätysliikkeet ja muut kirkkokunnat

Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä vaikuttaa paikkakunnalla ainakin herännäisyys. Kaupungin hautausmaa ja siunauskappeli sijaitsevat itäisen sisääntuloväylän varrella sekä Kalannissa, Pyhämaassa että Lokalahdella. Lisäksi kaupungissa sijaitsee 1800-luvulla käytössä ollut venäläisten hautausmaa.
Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Uudenkaupungin helluntaiseurakunta sekä Suomen Vapaakirkkoon kuuluva Uudenkaupungin vapaaseurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Uudenkaupungin alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.

Musiikki ja taiteet

Kaupungissa toimii Uudenkaupungin teatteri, joka esiintyy pääasiassa Kulttuurikeskus Crusellissa. Parhaimmillaan teatteri keräsi katsojia noin 15 000 vuonna 2009. Lisäksi kaupungin alueella on kesäisin kesäteattereita.
Uudenkaupungin merkittävin musiikkitapahtuma on Crusell-viikko, joka järjestetään vuosittain heinäkuun lopulla. Puupuhaltimille omistetussa musiikkitapahtumassa järjestetään muun muassa kansainvälinen soitinkilpailu jollekin puupuhaltimelle. Kesän alussa kaupungissa järjestetään Merefestit, jotka ovat kesäkauden avajaiset. Parhaimmillaan keskustassa järjestettävillä festivaaleilla on ollut 15 000 vierailijaa.
Merkittäviä kaupungissa syntyneitä taidemaalareita ovat muun muassa Robert Wilhelm Ekman sekä Arvid Liljelund.

Ruokakulttuuri

Uudenkaupungin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla fiinemäs silakamperuna (suolasilakkaa ja perunaa), ohrankryynivelli ja perunmakkar (perunamakkara).

Urheilu

Uudenkaupungin tunnetuin urheiluseura on Korihait, joka pelaa koripalloa Suomen pääsarjatasolla eli Korisliigassa. Se voitti lajinsa Suomen mestaruuden vuonna 1990, jolloin seura toimi vielä nimellä Uudenkaupungin Urheilijat (UU). Korihait pelaa ottelunsa Uusikaupunki 400 -areenalla.
Kalannin Pallo -65 pelaa salibandya naisten 1-divisioonassa.
Kaupungin jääkiekkojoukkue Jää-Kotkat on pelannut seitsemän kauden ajan Suomen toisella sarjatasolla. Nykyisin seura pelaa alemmilla sarjatasoilla. Rullakiekossa kaupunkia edusti Roller Eagles, joka voitti parhaimmillaan Suomen-mestaruuden lajissaan.
Uudenkaupungin Salibandy on pelannut korkeimmillaan I-divisioonaa, mutta pelaa nykyisin alemmilla sarjatasoilla.
Uuteenkaupunkiin valmistui hiihtoputki vuonna 2005, ja se oli valmistuessaan Suomen neljäs hiihtoputki. Vahterusring-nimellä tunnetun hiihtoputken yhteydessä on myös juoksurata sekä curling-rata.