Laajalahti (Espoo)

Maantiede ja luonto

Laajalahti on merenläheinen alue, joka on tunnettu erityisesti hyvistä lintuvesistään. Laajalahden Natura 2000 -alueeseen kuuluu 192 hehtaarin laajuinen matala, avara ja ruovikkoinen merenlahti. Avovesialueen ja ruovikon lisäksi siihen rajautuu tulvametsiä, lehtokasvillisuutta, entistä peltoa ja pensaikkoa.
Laajalahti on luokiteltu kansainvälisesti tärkeäksi lintualueeksi. Siellä pesivät muun muassa ruisrääkkä ja luhtahuitti; muuttoaikaan siellä levähtävät runsaslukuisina kaulushaikara, laulujoutsen, pikkujoutsen ja uivelo.
Länsi-Laajalahdessa, golfkentän läheisyydessä sijaitsee noin kahden hehtaarin laajuinen maakunnallisesti arvokas Muolaansuo. Luonnontilaisena säilynyt neva on osa laajaa Mankkaan Turvesuota. Muolaansuolla on pieninä laikkuina useita suotyyppejä: erilaisia rämeitä, korpia ja nevoja. Pääkaupunkiseudulla ainutlaatuisella suolla kasvaa useita huomionarvoisia kasveja, mm. tupasluikkaa. Turvesuolla sijaitsee myös Suomen ainoa tunnettu turvetorvijäkälän esiintymä. Turvetorvijäkälä on luonnonsuojelulailla erityisesti suojeltava laji. Sen 1,9 hehtaarin laajuinen esiintymispaikka on rajattu Uudenmaan ympäristökeskuksen päätöksellä vuonna 2004. Pieni osa esiintymästä suojeltiin luonnonmuistomerkkinä jo vuonna 1993.

Historia

Varhaisin varma merkki ihmisen oleskelusta Laajalahden alueella ovat röykkiöhaudat. Haudat on tehty pronssikaudella noin 3000 vuotta sitten. Nämä ns. hiidenkiukaat ovat olleet lähellä silloista merenrantaa. Laajalahden Turvesuon itälaidalla olevan kumpareen huipulla on röykkiöhauta. Aikoinaan meri näkyi tältä kumpareelta. Varhaisesta asutuksesta kertovat myös kampakeraamiset löydöt muinaisen meren rannoilta. Ensimmäinen kylä syntyi Laajalahteen, Elfvikin niemelle 1400-luvulla. Kylässä oli jo tuolloin useita taloja. Molempien kylien elinkeinona oli kalastus. Alueella harjoitettiin lisäksi pienimuotoista viljelyä ja karjankasvatusta. Bredvikin kylä autioitui 1600-luvun nälkävuosina tai isonvihan aikaan. Vuoden 1801 kartassa kylä on jälleen mukana. Siellä oli taas melko runsaasti taloja.
Laajalahden alueelta löytyy useita ensimmäisen maailmansodan aikaisia linnoitusrakennelmia, jotka kuuluivat Helsingin maa- ja merilinnoitukseen. Suurin säilynyt tukikohta XXXI:1-2, 4-5 sijaitsee Turvesuontien pohjoispuolella Laajalahdessa. Kohteessa on yhteensä noin 1,3 kilometriä osaksi kallioon louhittuja ja harkkomuurattuja juoksuhautoja, 18 suojarakennusta, 10 kpl A-, 5 kpl B- ja 1 kpl C-tyypin asemia sekä muutama hautoihin johtava porrasrakennelma.
Laajalahden länsiosassa sijaitsevalla Turvesuolla (ruots. Torvmossen) harjoitettiin turvepehkutuotantoa vuodesta 1910 vuoteen 1962 saakka ja sitä varten rakennettiin Kilon turverata, joka johti Kilon rautatieasemalle. Tarvontien työmaa katkaisi yhteyden vuonna 1960. Turveradantie valmistui vuonna 2015 ja kulkee Laajalahden alueella Kilon turveradan linjaa. Vuosina 1957-1986 Turvesuon länsiosassa sijaitsi Mankkaan kaatopaikka. Kaatopaikka-alue otettiin myöhemmin uusiokäyttöön, kun sinne avattiin Tapiola Golf -niminen golfkenttä ja virkistysalue.
Laajalahti kehittyi nopeasti sodan jälkeen 1940-luvulla. Laajalahden asuntokanta on jakautunut melko tasaisesti eri rakennustyyppien välillä, yleisimmän tyypin ollessa erilliset pientalot.
Laajalahdessa Hagalundintien, nykyisen Kehä I:n, varrella sijaitsi aikoinaan radioasema korkeine radiomastoineen.
Osa alkuperäisestä Laajalahden alueesta luetaan nykyisin Pohjois-Tapiolan kaupunginosaan kuuluvaksi, mutta tunnetaan myös Etelä-Laajalahden nimellä.
Laajalahden ja myös Etelä-Laajalahden erikoisuus on sen katujen nimet, jotka on nimetty luovutetun Karjalan kuntien mukaan. Se on tehty siten, että katujen keskinäinen järjestys vastaa kuntien keskinäistä järjestystä Karjalassa. Etelässä on esimerkiksi Terijoentie ja Metsäpirtintie, pohjoisessa Jääskentie, Kirvuntie, Hiitolantie sekä Lumivaarantie.

Palvelut

Laajalahden länsiosassa sijaitsee links-tyyppinen golfkenttä Tapiola golf.
Ruukinrannassa on kahvila- ja ravintolatarjontaa sekä venesatama.
Suurin osa alueen yrityksistä ja palveluista sijaitsee Laajalahden liikekeskittymässä Pohjois-Laajalahdessa.
Läntisessä Laajalahdessa sijaitsee kauppakeskus Bredis.

Nähtävyydet

Laajalahdessa sijaitsevat muun muassa Akseli Gallen-Kallelan museo, Villa Elfvikin luonnonsuojelualue, Laajalahden luontopolku, Anja Pankasalon puisto, Elfvikin graniittikaivos, Ruukinrannan venesatama ja Kivennavanpuiston tykistötukikohta.
Laajalahden rhodorendron-ja atsaleapuiston kukinnasta voi nauttia pitkään, kesäkuun alusta aina heinäkuulle saakka johtuen eri aikoina kukkivasta lajikevalikoimasta. Rhodorendronien eli alppiruusujen kukinnan päätyttyä alkaa tuhansien harvinaisten maariankämmeköiden kukinta.
Rhodorendronpuiston on rakentanut Laajalahti ry:n vihertekoryhmä Espoon viidennen kotiseutukummin Anja Pankasalon johdolla. Puisto nimettiin Anja Pankasalon puistoksi vuonna 2016 pidetyssä seremoniassa.
Vapaaherra Emil Standertskjöldin rakennuttamaa Elfvikin kartanoa ympäröivässä metsässä on laaja graniittinen kalliomuodostuma. Paikalle perustettiin kaivos 1900-luvun alussa, josta louhittiin haluttua tummanpunaista ja verenpunaista Laajalahden graniittia. Tummanpunaista kiveä käytettiin muun muassa maa- ja merilinnoitusten, kuten Suomenlinnan rakentamiseen, Kansallismuseon kivirakennelmiin ja Elfvikin kartanon omiin tarpeisiin. Harvinaista ja arvokasta granaattipitoista, verenpunaista graniittia käytettiin raaka-aineena esimerkiksi koruihin. Suuri määrä tätä myös Bredan punaiseksi kullaksi kutsuttua kiveä on kaivettu sijainniltaan tuntemattomaan holviin Elfvikin kartanon metsiin.
Kaivosalueella on myös muutamia lampia.

Tunnettuja asukkaita

Laajalahdessa on asunut kuvataiteilija Akseli Gallen-Kallela ja kuvanveistäjä Ville Vallgren. Akseli Gallen-Kallelan ateljee toimii nykyisin museona.
Laajalahdessa asuvia julkisuuden henkilöitä ovat esimerkiksi kirjailija-kuvittaja Mauri Kunnas, muusikko Jore Marjaranta, Radion sinfoniaorkesterin pianisti Jouko Laivuori, kansanedustaja Jyrki Kasvi sekä uutislukija Leena Kaskela. Matti Vanhanen on käynyt Laajalahden koulua.

Laajalahti ry

Laajalahden kattojärjestö on vuonna 1950 perustettu Laajalahti ry. Sen toiminnan tarkoituksena on kehittää Laajalahtea ympäristöltään ja palveluiltaan laadukkaan korkealaatuiseksi ja viihtyisäksi asuinalueeksi sekä tiedon lisääminen ja aidon Espoo-hengen ylläpitäminen. Laajalahti ry toimii yhdessä Suur-Tapiolan asukasfoorumin kanssa.