Suomalainen Tiedeakatemia

Suomalainen Tiedeakatemia eli Academia Scientiarum Fennica (engl. Finnish Academy of Science and Letters) on vuonna 1908 perustettu yleistieteellinen keskusseura, joka sääntöjensä mukaan edistää tutkimusta ja toimii korkeatasoista tutkimusta harjoittavien tutkijoiden yhdyssiteenä. Seuran jäsenmäärä on rajoitettu ja jäsenistö valitsee itse uudet jäsenet. Tiedeakatemia jakaantuu matemaattis-luonnontieteelliseen ja humanistiseen osastoon, jotka edelleen jakautuvat tieteenalakohtaisiin ryhmiin. Uudet jäsenet valitaan vuosikokouksessa huhtikuussa. Tiedeakatemian kotimaiseksi jäsenmääräksi on rajattu enintään 333 alle 65-vuotiasta jäsentä, joista matemaattis-luonnontieteellisessä osastossa 194 ja humanistisessa osastossa 139. Jäsenen täyttäessä 65 vuotta hänen kiintiöpaikkansa tieteenalakohtaisessa ryhmässä vapautuu, mutta hän jatkaa Tiedeakatemian täysivaltaisena jäsenenä. Kaikkiaan jäseniä on yli 700. Lisäksi kutsutaan ulkomaisia jäseniä. Tiedeakatemian jäsenyyttä pidetään erityisenä tiedeyhteisön tunnustuksena kuulumisesta alansa eliittiin.
Akatemian kunniajäseniä ovat (tilanne 18. toukokuuta 2017) professorit Elina Haavio-Mannila, Risto Ihamuotila, Olli Lehto, Heikki Palva, Kari Raivio, Eeva Tapio ja Jarmo Visakorpi.
Tiedeakatemia harjoittaa laajaa julkaisutoimintaa. Pääsarjassa Suomalaisen Tiedeakatemian toimituksia (Annales Academiae Scientiarum Fennicae) on kolme alasarjaa: Mathematica, Mathematica Dissertationes ja Humaniora. Lisäksi Tiedeakatemia julkaisee sarjaa FFC Communications, joka sisältää kulttuuriantropologian ja kansatieteen alojen tutkimuksia.
Tiedeakatemia rahoittaa tieteellistä tutkimusta jakamalla apurahoja Vilho, Yrjö ja Kalle Väisälän rahastosta, Eino Jutikkalan rahastosta, Hilkka ja Otto Brusiinin Säätiöstä sekä Emil Öhmannin Säätiöstä. Suomalainen Tiedeakatemia jakaa apurahoja vuosittain yli 2 miljoonaa euroa.
Suomalainen Tiedeakatemia myöntää erilaisia palkintoja. Väisälän palkinto jaetaan vuosittain 1–3 aktiivivaiheessa olevalle, jo ansioituneelle tutkijalle. Palkintoa on jaettu vuodesta 2000, ja se myönnetään Väisälän rahaston tukemille aloille. Vuodesta 2011 on jaettu Jutikkala-palkinto uransa alkuvaiheessa olevalle, jo kansainvälistä mainetta saavuttaneelle humanistisen alan tutkijalle. Joka kolmas vuosi myönnetään Eino Jutikkalan historiapalkinto ansiokkaasta historiantutkimustyöstä akateemikko Jutikkalan testamentin mukaisesti. Tiedeakatemia myös myöntää vuosittain kunniapalkinnon yhdelle tieteellisessä työssään ansioituneelle akatemian jäsenelle.
Suomalaisen Tiedeakatemian toimitilat ovat Helsingissä Mariankadulla ja Tiedeakatemia pitää kuukausikokouksia Säätytalossa joka kuukauden toinen maanantai. Vuosikokous on huhtikuussa.

Historia

Historiallisesti Suomalainen Tiedeakatemia on ollut nimenomaan suomenkielisen tieteenharjoituksen edistäjä. Vastaava alun perin ruotsinkielinen instituutio on Suomen Tiedeseura (1838), josta Suomalainen Tiedeakatemia erosi kielikysymyksen vuoksi. 
Suomalaisen tiedeakatemian perustajia oli professori Taavi Laitinen, joka oli sen rahastonhoitaja 1908–1911. Valmistavassa kokouksessa 1907 olivat hänen lisäkseen mukana Eliel Aspelin-Haapkylä, J. R. Danielson-Kalmari, J. J. Karvonen, Gustaf Komppa, Kaarle Krohn, Hjalmar Mellin, J. J. Mikkola, Heikki Paasonen, E. N. Setälä, O. E. Tudeer ja Matti Äyräpää. Suomalaisen tiedeakatemian perustava kokous pidettiin 10. lokakuuta 1908.

Organisaatio

Tiedeakatemian pääsihteeri on toiminut vuoden 2016 alusta täysipäiväisenä, ja tehtävässä on vuodesta 2016 toiminut professori Pekka Aula.