Longgupon luola

Tutkimushistoria

Luolan tutkimista ehdotti löytäjä professori Huang Wanbo vuonna 1984 ja siellä suoritettiin noin 900 m² laajuiset arkeologiset kaivaukset vuosina 1985–1988. Tutkimuksia suoritti pekingiläinen Institute of Vertebrate Paleontology and Paleoanthropology, Chinese Academy of Sciences ja Chongqing National Museum. Kaivauksissa löydettiin alkukantaisen ihmisen hampaiden kappaleita, muutama Gigantopithecuksen hampaita ja alkeellisia kivityökaluja. Paleomagneettinen ajoitusmenetelmä, joka antoi iäksi 1 780 000–1 960 000 vuotta, ja löydetyt Ailuropoda microtan (jättiläispanda) jäänteet antoivat olettaa, että ihmisen jäänteet olisivat varhaispleistoseenin kaudelta. Vuonna 1992 kansainvälinen tutkijaryhmä määritti kohteiden iän käyttämällä elektronien spin-resonanssia (ESR). Kerroksesta 4 löytynyt hirvieläimen hammas ajoitettiin tällä tavalla 750 000–1 020 000 vuotta vanhaksi.
Vuosina 2003–2006 ranskalais-kiinalainen tutkijaryhmä suoritti luolassa lisäkaivauksia. Kaivauksissa löydettiin muun muassa 854 kiviesinettä, joiden työstämismenetelmiä päästiin tarkastelemaan. Luolasta on muodostunut tärkeä arkeologinen kohde, joka valaisee hyvin ihmisen leviämistä Itä-Kiinaan ja koska kaivauksista löytyi lisää gigantopithecuksen hampaita. Vuonna 2012 julkaistiin kuuden hampaan ajoitustulokset (ERS), jotka mahtuivat ajanjaksolle 1,4–1,8 miljoonan vuotta , mutta liikkeellä on myös ajoitus haarukkaan 2,0–1,8 miljoonaan vuotta.

Wushanin ihminen

Vuonna 1991 julkaistiin tieto, että Wushanin ihminen (kiin. 巫山人; pinyin: Wūshānrén, kirjaimellisesti shamaani vuoren mies) olisi ollut Homo erectuksen alalaji Homo erectus wushanensis , jollaisena sitä vieläkin esitetään joissakin teksteissä. Koska ensimmäisinä löydetyt fossiilit olivat vain alaleuan vasen puoli ja kaksi etuhammasta, oli ihmisen lajin määrittäminen hankalaa. Vertailtaessa eri paikkakuntien löytöjä keskenään todettiin, että Longgupon etuhampaat ovat suuremmat kuin Homo erectuksen muilla kiinalaisilla edustajilla. Toisaalta, myös kivityökalujen ikä oli kuitenkin lähes kaksi miljoonaa vuotta ja kun työkalujen valmistustekniikkaa verrattiin itäafrikassa Olduvain rotkosta löydettyyn materiaaliin, huomattiin näiden samankaltaisuus. Itäafrikan kiviaineiston on valmistanut joko Homo habilis tai Homo ergaster. Longgupon kivityökalut olivat selvästi alkeellisempia, kuin Homo erectuksen valmistamat työkalut. Longgupon luolassa on siten saattanut elää ensimmäiset aasialaiset ihmiset.
Uudet vertailevat tutkimukset ovat heittäneet varjon fossiilien ihmistulkinnalle. Useat tutkijat havaitsivat hampaissa ihmiselle liian primitiivisia piirteitä. Heidän mielestään ne kuuluvat sellaiselle ihmisapinalle, josta olisi kehittynyt oranki mutta joka olisi kuollut sukupuuttoon. Hyvä ehdokas on alueella tuolloin elänyt Lufengpithecus. Jos näin tosiaan on, herää kysymys luolan maaperän stratigrafiasta ja siitä, miten hampaat ja työkalut joutuivat samaan kerrokseen. Nykyään epäillään, että luolan romahduksessa maakerrokset olisivat sekoittuneet ja edellä kuvattujen päätelmien tekeminen olisi siksi mahdotonta.

Homo Sapies

Viimeaikaiset kaivaukset ovat tuoneet esille uusia merkkejä ihmisen toiminnasta sekä mahdollisesti Homolle kuuluva hammas. Nyt arvallaan varovaisesti, että asialla olisi ollut Homo Sapiens.

Eläinlöydöt

Luolasta oli löytynyt jäänteet 116 eläinlajista, jotka elivät sekä plioseenin että pleistoseenin kausien aikana. Nykyään tunnettuja eläinlajeja olivat majavat, karhut, apinat, tiikerit ja sarvikuonot. Hurjin löytö oli sukupuuttoon kuolleen jättiläismäisen apinan gigantopithecus blackin löytyminen, sillä luolasta on löytynyt 14 tälle kuulunutta hammasta ja palanen leukaluuta. Muita luolasta löytyneitä hävinneitä eläinlajeja ovat ailuropoda microta (jättiläispanda), Pachycrocuta licenti (hyeenaeläin), Homotherium ja Nestoritherium (kalikoteerit).