google/wiki40b huggingface dataset:
Pfalzilainen suku

Pfalzilainen suku oli Ruotsin hallitsijasuku vuosina 1654–1720. Se oli saksalaisen Wittelsbachin suvun haara.
Pfalzilainen suku periytyi Pfalzin vaaliruhtinaskuntaa hallinneen Wittelsbachien pfalzilaisen haaran nuoremmasta sukuhaarasta, Pfalz-Zweibrückenin suvusta. Se oli eriytynyt vuonna 1453, kun Simmernin pfalzkreivikunnasta erotettiin Zweibrückenin pfalzkreivikunta. 1600-luvun alkupuolella elänyt Zweibrückenin pfalzkreivi Juhana Kasimir meni naimisiin Ruotsin kuningas Kaarle IX:n tyttären Katariina Vaasan kanssa. Kun Ruotsia hallinnut Vaasan hallitsijasuku oli sammunut mieslinjalta, heidän poikansa Kaarle Kustaa julistettiin vuonna 1649 Ruotsin kruununperilliseksi ja seuraavana vuonna kruunu määrättiin periytymään Kaarle Kustaan jälkeläisille. Hänestä tuli kuningas Kaarle X Kustaa kuningatar Kristiinan luovuttua kruunusta vuonna 1654. Kaarle X Kustaan jälkeen Ruotsia hallitsivat hänen jälkeläisensä Kaarle XI ja Kaarle XII. Pfalzilainen suku sammui mieslinjalta Kaarle XII:n kuollessa ilman poikia vuonna 1718, minkä jälkeen suvun viimeisenä hallitsijana oli hänen sisarensa Ulriika Eleonoora. Koko Juhana Kasimirin suku sammui mieslinjalta myös Saksassa vuonna 1731, minkä jälkeen Zweibrückenin pfalzkreivin arvo siirtyi Wittelsbachien Pfalz-Birkenfeldin sukuhaaralle.
Jabiru

Koko ja ulkonäkö

Jabiru on aikuisena 120–140 senttimetriä korkea, siipien kärkiväli on 2,5 metriä ja painoa voi olla jopa kahdeksan kiloa. Nokka on noin 30 senttimetriä pitkä, teräväkärkinen, musta ja leveä, kaareutuu hieman ylöspäin. Höyhenpeite on pääosin valkoinen, pää ja niska ovat paljaat ja mustat.

Levinneisyys

Jabiruita on Meksikosta Argentiinaan ulottuvalla alueella paitsi ei Andien länsipuolella. Suurin osa Jabiruista elää Brasiliassa ja Paraguayssa.

Ravinto

Jabirujen ravintoon kuuluu pikkukalat, pikkunisäkkäät.
Pihasyreeni

Kuvaus

Pihasyreeni on pystyversoinen ja tiheä, 6–7 metrin korkuiseksi kasvava pensas. Herttamaiset ja suipot lehdet ovat 5–10 cm:n pituiset. Voimakastuoksuiset ja yleensä violetinväriset kukat ovat kerrannaisissa, 10–20 cm pitkissä tertuissa.
Pihasyreenistä on jalostettu koristekasvikäyttöön lajikkeita, joiden kukkien väri vaihtelee valkoisesta tummanviolettiin. Jalostettuja pihasyreenilajikkeita kutsutaan myös jalosyreeneiksi . Viljellyt lajikkeet kasvavat yleensä 4–5 metrin korkuisiksi. Jalosyreenejä alettiin jalostaa 1850-luvulla.

Koristekasvikäyttö

Pihasyreeni on vaatimaton kasvupaikan suhteen. Suomessa pihasyreeni on kestävä Etelä-Lappiin saakka. Etelä-Suomessa kukinta-aika on kesäkuu, pohjoisessa heinäkuu. Pihasyreeneitä tuotiin Suomeen jo 1720-luvulla.
Jalosyreenilajikkeet ovat talvenarkoja ja niitä voidaan Suomessa viljellä vain eteläisimmässä osassa maata.
Saint-Thibéry

Saint-Thibéry on kunta Hérault’n departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 2 271 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Saint-Thibéryn pinta-ala on 123 neliökilometriä.
Susanna Tapani

Ura

Tapani kuului ringeten maailmanmestaruuden voittaneeseen Suomen joukkueeseen Tampereella 2010, Helsingissä 2016 ja Kanadan Mississaugassa 2017. Vuonna 2016 hän sai maajoukkueen kapteenina toimimisen myötä kutsun itsenäisyyspäivän vastaanotolle. Hän voitti ringeten Suomen-mestaruuden Raision Nuorisokiekon joukkueessa kausilla 2010–2011 ja 2016–2017. 
Tapani pelasi jääkiekon alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2009, 2010 ja 2011. Vuoden 2011 kisoissa hän oli Suomen pronssijoukkueen paras maalintekijä. Hän sai pronssia ensimmäisissä aikuisten arvokisoissaan, Sveitsin MM-kilpailuissa 2011. Hän kuului neljänneksi sijoittuneeseen Suomen joukkueeseen MM-kilpailuissa 2012 ja 2013 sekä viidenneksi sijoittuneeseen Suomen olympiajoukkueeseen Sotšissa 2014. MM-kilpailuissa Ruotsissa 2015 ja Yhdysvalloissa 2017 hän sai pronssia, kuten myös Pyeongchangin olympialaisissa 2018. Suomen MM-kilpailuissa 2019 hän oli saavuttamassa Suomen ensimmäistä MM-hopeaa. Hän on pelannut 11. huhtikuuta 2019 mennessä 160 naisten jääkiekkomaaottelua ja kerännyt niissä tehopisteet 64+59=123. MM-kilpailuissa hän on tehnyt 33 ottelussa seitsemän maalia ja antanut 12 maalisyöttöä. Olympialaisissa hän on pelannut 12 ottelua, joissa hän on tehnyt kolme maalia ja syöttänyt seitsemän.
Tapani pelasi jääkiekkoa Laitilan Jyskeen C-poikien joukkueessa, kunnes siirtyi naisten SM-sarjassa pelaavaan Hämeenlinnan Pallokerhoon vuodenvaihteessa 2010–2011 (toisen lähteen mukaan 2011−2012). Kaudeksi 2012–2013 hän siirtyi mestaruuden voittaneeseen Espoo Bluesiin ja pelasi myös Kiekko-67:n juniorijoukkueessa. Syksyllä 2013  hän alkoi opiskella liiketaloutta Pohjois-Dakotan yliopistossa ja pelata yliopiston joukkueessa. Kausilla 2014–2016 hän pelasi Hämeenlinnan Pallokerhossa ja 2016–2018 Rauman Lukossa. Kaudella 2018−2019 hän pelasi runkosarjan Turun Palloseurassa ja pudotuspelit Ruotsin SDHL:n Linköpings HC:ssä, jossa saavutti hopeaa. 
Tapani on pelannut jääkiekon SM-sarjassa/liigassa 53 runkosarjaottelua, joissa hän on tehnyt 46 maalia ja antanut 27 maalisyöttöä. Pudotuspeleissä hän on tehnyt 23 ottelussa 15 maalia ja antanut 20 maalisyöttöä. USA:n yliopistosarjassa hän teki 24 ottelussa kahdeksan maalia ja antoi 12 maalisyöttöä.                                        Ruotsin pudotuspeleissä hän on tehnyt kymmenessä ottelussa neljä maalia ja syöttänyt kolme.
Kesäkaudella 2016 Tapani oli mukana nostamassa Raision Futista jalkapallon III-divisioonaan. Tämän jälkeen hän pelasi pääsarjatasolla ringetteä Raision Nuorisokiekossa, jääkiekkoa Rauman Lukossa ja salibandyä Turun Palloseurassa. Ringettekaudella hän teki 19 runkosarjaottelussaan tehopisteet 94+55.

Pelityyli

Tapanin mukaan hän pyrkii pelaamaan sekä ringetessä että jääkiekossa samalla tavalla. Hän kuitenkin kertoo olevansa vahvimmillaan luistelussa.
Isokevättähti

Sipuli, varret ja lehdet

Isonkevättähden sipuli on pieni, munanmuotoinen ja väriltään violetti. Kukkavanan pituus on 5–15 senttimetriä. Se kasvattaa tyvestä kaksi tasaisen suikeaa 7–20 senttimetriä pitkää lehteä. Lehtilaita on ehyt, sen poikkileikkaus on kourumainen ja kärki joskus kipristynyt.

Kukat ja hedelmä

Isokevättähti kukkii huhti-toukokuussa. Sen kukka on 10–25 millimetriä halkaisijaltaan. Sen terälehdet ovat tyvestä yhdislehtiset noin 3 millimetrin pituudelta. Teriön väri on sinertävä tai sininen, keskeltä valkoinen ja väri tummenee reunoja kohti muuttuen sinertäväksi. Kukissa on kuusi hedettä joissa on valkoiset palhot ja keltaiset ponnet. Emiö on yhdislehtinen, siinä on yksi vartalo kolme luottia.
Hedelmä on 8–10 millimetriä pitkä kota jossa on kolme lohkoa.

Kasvupaikat ja levinneisyys

Isokevättähti on kotoisin Lounais-Turkin vuositoista jossa se kukkii aikaisin keväällä kun lumet sulavat. Suomessa sitä kasvatetaan pihoissa, puistoissa, puutarhoissa, pensasaitojen vierillä sekä lehtimetsissä koristekasvina. Sitä löytyy myös joskus harvoi karkulaisena.
Laguna (provinssi)

Laguna on Filippiinien Calabarzonin alueella sijaitseva provinssi. Sen pääkaupunki on Santa Cruz. Provinssin naapureita ovat pohjoisessa Rizal, idässä Quezon, etelässä Batangas, lännessä Cavite ja luoteessa Metro Manila. Sen väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 2 669 847.
Ilmiliekki Quartet

Ilmiliekki Quartet on suomalainen jazzyhtye. Yhtye perustettiin tammikuussa 2002, ja sen jäsenet ovat Antti Lötjönen (s. 1980), basso; Olavi Louhivuori (s. 1981), rummut; Tuomo Prättälä (s. 1979), piano ja Verneri Pohjola (s. 1977), trumpetti ja melodika. Myös lyömäsoittaja Jaska Lukkarinen on soittanut yhtyeen riveissä. Yhtyeen lähestyy tyylillisesti free jazzia, ja sen kappaleissa vuorottelevat sävelletyt ja improvisoidut jaksot.

Albumit ja kiertueet

Ilmiliekki Quartet voitti Pohjoismaisen Young Nordic Jazz Comets -yhtyekilpailun vain puoli vuotta perustamisensa jälkeen heinäkuussa 2002. TUM Records julkaisi yhtyeen ensimmäisen levyn March of the Alpha Males julkaistiin vuonna 2003. Albumi sisältää Pohjolan, Prättälän ja Louhivuoren säveltämiä kappaleita sekä kolme lainakappaletta Björkiltä, Radioheadilta ja Ornette Colemanilta. Levy oli ehdolla Jazz-Emman saajaksi. Vuonna 2004 Finland Festivals valitsi Ilmiliekki Quartetin Vuoden nuoreksi taiteilijaksi, ja March of the Alpha Males voitti Teosto-palkinnon. Yhtye voitti  Jazzrytmit-lehden järjestämän suomalaisten kriitikkojen vuotuisen yhtyeäänestyksen vuosina 2003–2006, kahtena jälkimmäisenä vuonna yhdessä The Five Corners Quintetin kanssa.
TUM Records julkaisi Ilmiliekki Quartetin toisen albumin Take It With Me julkaistiin vuonna 2006. Myös tällä levyllä on Pohjolan, Prättälän ja Louhivuoren säveltämiä kappaleita ja lisäksi lainakappaleet Tom Waitsilta, Red Hot Chili Peppersiltä sekä Suzanne Vegalta. Albumi pääsi brittiläisen The Observer -lehden vuoden 2007 parhaiden levyjen listan sijalle 47.
Vuonna 2009 Ilmiliekki Quartet julkaisi yhdessä laulaja Emma Salokosken kanssa ruotsinkielisiä lauluja sisältävän Vi sålde våra hemman -albumin. Albumilla on kansanlauluja, lauluiksi sovitettuja runoja ja yksi Salokosken sanoittama ja Pohjolan säveltämä kappale. Albumi oli Suomen virallisen albumilistalla kolme viikkoa, parhaimmillaan sijalla 12.
Ilmiliekki Quartet on esiintynyt Suomen lisäksi Euroopassa, Yhdysvalloissa muun muassa Lincoln Centerissä New Yorkissa, Kanadassa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa sekä Marokossa.
Väärillä jäljillä

Juoni

Nuori ulkomaalaissyntyinen nainen tekee polttoitsemurhan rapsipellolla Ystadissa. Pian sen jälkeen alkaa Ystadissa ja lähiseudulla sarja murhia, joissa uhrit skalpeerattu. Rypsipellolla kuolleen naisen tapaus jää sarjamurhaajan etsimisen varjoon ja lähes unohtuu. Wallander huomaa vasta pitkän ajan kuluttua tutkimusten olleen väärillä jäljillä ja tapausten liittyvän toisiinsa.
Matkijärvi

Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,3 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kukkian alueeseen (35.781) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,2 metriä mpy.
Jorma Korhonen (rahastonhoitaja)

Jorma Korhonen (s. 1966, Helsinki) on suomalainen rahastonhoitaja, joka on nimitetty noin neljän miljardin euron arvoisen Fidelity Global Special Situations -rahaston rahastonhoitajaksi. Rahastolla on yli 250 000 piensijoittajaa ja se kuuluu Yhdistyneen kuningaskunnan suurimpiin kuluttajille suunnattuihin rahastoihin.
The Guardian pitää positiota viiden tärkeimmän Britannian kuluttajille suunnatun (engl. retail fund) rahastonhoitajan paikan joukossa. Aiemmin Korhonen toimi merkittävästi pienempien japanilaissijoittajille suunnatun Fidelity Global Equity -rahaston ja australialaissijoittajille suunnatun Fidelity Global Focus -rahaston hoitajana.
Korhonen on opiskellut kauppatieteitä Heidelbergin yliopistossa ja Lausannessa. Fidelityn palveluksessa Korhonen on ollut vuodesta 1996. Tätä ennen Korhonen työskenteli Dai-ichi Kangyo -pankissa Luxemburgissa.
Mika Kolehmainen

Mika Kolehmainen on suomalainen sarjakuvanpiirtäjä ja kuvittaja. Hän on kuvittanut muun muassa Hauska matka -kirjasarjan. Hän opettaa nykyään Oulun taidekoulussa.
Saniaisperhonen

Koko ja ulkonäkö

Siipien pohjaväri ja vaihtelee yksilöittäin kellanruskeasta punertavanruskean kautta harmaanruskeaan. Myös kuviointi on erittäin vaihtelevaa. Etusiivessä on vaihtelevissa määrin kaksiväristä epäsäännöllistä kuviointia, jossa valkoista aluetta ympäröi siiven pohjaväriä vaaleamman ruskea, terävärajainen vyöhyke. Siiven etureunassa on rivi tummia, diffuuseja täpliä. Takasiivet ovat yksivärisen harmaanruskeat, tyvestä vaaleammat. Naaraat ovat yleensä koiraita vaaleampia ja niiden kuviointi on vähemmän selkeää. Perhosten koko vaihtelee suurella skaalalla naaraiden 35–54 mm siipivälistä koiraiden 35–54 mm siipiväliin.

Levinneisyys ja lentoaika

Levinneisyys kattaa Lähes koko Euroopan Balkanille saakka. Idässä elinalue ulottuu Venäjän poikki Japaniin. Suomessa saniaisperhosta tavataan koko maassa pohjoisinta Lappia myöten. Perhoset ovat lennossa yhtenä sukupolvena kesäkuun lopulta heinäkuun loppuun.

Elinympäristö ja elintavat

Saniaisperhonen elää avoimissa lehti- ja sekametsissä, niityillä, metsäaukioilla ja jopa soilla. Naaraat oleskelevat matalalla kasvillisuuden seassa houkutellen koiraita luokseen feromonien avulla. Koiraat lentävät iltahämärässä melko lyhyen ajan etsien naaraita. Yksi naaras voi houkutella luokseen runsaasti koiraita.
Parittelu kestää jopa seitsemän tuntia, minkä ajan koiras riippuu naaraan peräpäästä pää alaspäin. Parittelun jälkisen viikon aikana naaras munii jopa 500 munaa, jotka se pudottelee maahan lennosta tai kasvilla istuen. Toukat elävät maan alla, mutta saattavat joskus nousta kasvien varsillekin. Toukan kehitys on kaksivuotinen ja toukka talvehtii maanalaisessa onkalossa. Keväällä, täysikasvuisena, se tekee maanpinnalle johtavan, reilun 10 cm pituisen käytävän ja koteloituu. Kotelovaihe kestää 3–4 viikkoa ja ennen perhosen kuoriutumista kotelo ryömii käytävää pitkin pinnalle työntyen osittain esille.

Ravintokasvi

Toukka syö monien eri kasvien juuria, mutta ravintotottumuksia ei tunneta hyvin. Merkittäviä ovat ainakin sananjalat (Pteridium), vihvilät (Luzula) ja kaislat (Scirpus).
Jaakko Korjus

Jaakko Vilho Korjus (29. huhtikuuta 1926 Sakkola – 29. tammikuuta 1998 Hämeenlinna) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkiä Taisto Saarinen.
Korjus työskenteli useissa kokoomuslaisissa maakuntalehdissä muun muassa toimittajana ja toimituspäällikkönä Hämeen Sanomissa 1954-1964, artikkelitoimittajana (toinen toimittaja) Karjalaisessa 1970-luvun puoliväliin asti, hallinnollisena toimituspäällikkönä Uudessa Suomessa ja Kauppalehdessä sekä päätoimittajana Vaasa-lehdessä 1981–1984. Korjus oli myös kriitikko ja kulttuuripoliittinen vaikuttaja. Hän oli 1970-luvulla Yleisradion ohjelmaneuvoston yhteistyöelinten monivuotinen puheenjohtaja ja hallintoneuvoston jäsen. Hän oli keskeisiä henkilöitä ns. Joensuun teatterisodassa 1971.
Korjus kirjoitti useita suomalaisten SS-vapaaehtoisten historiaan liittyneitä teoksia (Otsassa kuoleman kuva, Wikingin hurjat, Hautaristinä koivupuu, Kuka joskus palata voi, Kaikki alkaa ja loppuu, Haudat siellä kaukana, Helvetti valloillaan).
Erkki K. Laitinen

Erkki Kalervo Laitinen (s. 1951) on Vaasan yliopiston emeritusprofessori. Hän toimi professorina kauppatieteellisessä tiedekunnassa, laskentatoimen ja rahoituksen yksikössä. Hän on kauppatieteiden tohtori.
Laitinen on tunnettu konkurssien ja maksuhäiriöiden tutkija, joka on luonut useita pankeissa ja muissa organisaatioissa käytössä olevia tilastollisia (lineaarisia ja logistisia) malleja, joiden avulla yritysten rahoituksellisia häiriöitä voidaan ennustaa. Laitinen on kirjoittanut aihepiiristä kymmeniä kansainvälisiä artikkeleita ja useita oppikirjoja.
Laitinen on alun perin kotoisin Lahdesta. Hän väitteli tohtoriksi Jyväskylän yliopiston taloustieteen laitoksella vuonna 1980. Laitisen aiheena oli tilinpäätösanalyysin teoreettinen perusta (Financial ratios and the basic economic factors of the firm: A steady state approach). Laitinen muutti Vaasaan vuonna 1986. Laitinen on lisäksi tunnettu johdon laskentatoimen tutkija, joka on tutkinut erityisesti hinnoittelua ja suorituskyvyn mittaamista. Laitinen toimii arvioitsijana lähes kahdessakymmenessä kansainvälisessä julkaisussa.
Rotestilaulu

Kappaleen synty

Tarina kertoo, että Rotestilaulu syntyi samana vuonna ilmestyneen Millipilleri-elokuvan kuvausten jälkeen, Pasasen silloisessa kotitalossa Lauttasaaressa. Kyseisenä päivänä Pasanen ja Salminen olivat saunoneet ja viettäneet aikaa saunaosaston uima-altaalla ja ajan myötä siirtyneet olohuoneeseen, jossa he jatkoivat keskustelua. Pasanen oli laittanut television päälle, jossa sillä hetkellä oli soinut Yleisradion ohjelma, jossa esitettiin protestilauluja. Illan edetessä Salminen sai idean "Rotestilaulusta", joka parodioi protestilauluja. Pasanen kirjoitti muistiin Salmisen keksimän sanoituksen, johon hän itse teki myös muutamia lisäyksiä. Kappaleen sanoitus syntyi 10 minuutissa. Simo Salminen esitti kappaleen ensimmäisen kerran samana iltana vaimolleen Marittalle sekä Speden vaimolle Pirjolle, jotka olivat istuneet iltaa keskenään talon yläkerrassa.
HMS Aboukir (1848)

Palvelus

Alus oli emälaivana/uivana patterina 1862 ja vastaanottoaluksena 1867 alkane. Alus myytiin romutettavaksi 23. marraskuuta 1877.
Kirsti Hollming

Kirsti Marjatta Hollming (2. marraskuuta 1932 Heinola – 3. lokakuuta 1978 Siilinjärvi) oli suomalainen, Kansallista Kokoomusta edustanut poliitikko.
Hollming valmistui ylioppilaaksi vuonna 1951 ja diplomi-insinööriksi vuonna 1956. Ennen kansanedustajuuttaan hän työskenteli matematiikan tuntiopettajana Rauman merenkulkuopiston ja Rauman teknillisen koulun palveluksessa. Hänet valittiin eduskuntaan eduskuntavaaleissa 1975 Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Hän toimi kansanedustajana jäsenenä lakivaliokunnassa, suuressa valiokunnassa ja talousvaliokunnassa.
Hollming oli presidentin valitsijamies vuoden 1978 vaalissa. Hän toimi poliittisella urallaan myös Rauman kaupunginvaltuuston jäsenenä ja valtuuston varapuheenjohtajana, kokoomuksen puoluevaltuuston ja puoluehallituksen jäsenenä, Satakunnan Kokoomuksen piirivaltuuston ja piirihallituksen jäsenenä sekä kokoomuksen Satakunnan piirin puheenjohtajana. Vuodesta 1976 kuolemaansa asti hän oli myös Kokoomuksen Naisten Liiton puheenjohtaja.
Kirsti Hollming oli naimisissa Aarne Hollmingin kanssa vuodesta 1956. Hänen vanhempansa olivat diplomi-insinööri, kaupunginjohtaja Yrjö Arvo Jyränkö ja Lea Tuulikki Niiranen. 
Hollming kuoli 45-vuotiaana lokakuussa 1978 Siilinjärvellä tapahtuneessa Rissalan lentoturmassa. Hänen tilalleen eduskuntaan nousi Matti Pelttari.
Major Label

Musiikki

Vokaalit painottelevat puhtaiden ja epäpuhtaiden välillä ja soundiltaan musiikki on täyteläistä ja suurellista. Yhtye merkitsee tärkeimmiksi vaikuttajiksiin mm. David Lynchin, Led Zeppelinin, Rolling Stonesin ja The Beatlesin. Vertauksia se on saanut etenkin Deftonesiin.
Major Labelin esikoissingle My Time sai soittoaikaa YleX-radiokanavalla, ja YleX Iltapäivän juontajat Olli Junes ja Tuomas Rajala kutsuivat albumia "vuoden odotuteimmaksi kotimaiseksi albumiksi". Yhtye ja debyyttialbumi oli valittu mm. Rumban, Soundin ja Noise.fin vuoden 2007 vuosiäänestyksissä top 20 joukkoon ja oli ehdolla Femmagaalassa sarjassa "Ääni ja femma".
Yhtye nauhoitti kesällä 2008 toisen albuminsa When Im With You You Are Safe, joka julkaistiin alkuvuodesta 2009. Levyn ensimmäinen single "When I Am With You You Are Safe" julkaistiin jouluaattona 2008 yhtyeen myspace-sivuilla.
Askeleen jäljessä

Juoni

Elokuussa 1996 Wallanderin kollega Svedberg löydetään murhattuna. Käy ilmi, että Svedberg on vapaa-ajallaan tutkinut tapausta, jossa kolme nuorta katosivat jäjettömiin saman vuoden juhannusaattona. Sitten poliisit löytävät nuoretkin murhattuina. Murhaaja oli ensin haudannut murhaamansa nuoret ja kolme kuukautta myöhemmin kaivanut heidät esiin.
Murhaajan motiivi näyttäisi olevan, että hän ei siedä onnellisia ihmisiä ja siksi valitsee heitä uhrikseen. Myös Svedbergin elämästä löytyy jälkeenpäin yllättäviä salaisuuksia.
Tässä kirjassa Wallander saa tietää sairastavansa diabetesta, mutta ei kerro siitä kellekään työtovereistaan tai perheenjäsenistään.
Suvanto

Suvanto on leveä ja syvä kohta joessa. Suvannossa vesi liikkuu muuta jokea hitaammin, sillä leveässä uomassa vedelle on enemmän tilaa, eikä joki laske paljonkaan suvannon kohdalla.
Johan Zacharias Bång

Johan Zacharias Bång (19. huhtikuuta 1782 Lohja – 10. huhtikuuta 1845 Fjällboberg, Ruotsi) oli suomalainen Suomen sotaan osallistunut ruotusotamies, joka muutti sodan jälkeen Ruotsiin. Häntä ovat jotkut pitäneet J. L. Runebergin Vänrikki Stoolin tarinoiden Sven Dufvan esikuvana.
Bångin vanhemmat olivat tykkimies Per Johan Bång ja Maja Stina Nilsdotter.
Bång kuului Suomen sodan aikana sotamiehenä Vaasan rykmentin Mustasaaren komppaniaan. Omissa kertomuksissaan hän väitti ratkaisseensa Koljonvirran taistelun kulun 27. lokakuuta 1808 ampumalla kolme kertaa kartesseilla sillan tyhjäksi venäläisistä. Hän ei siis ryhtynyt sillalla käsikähmään venäläisten kanssa Sven Dufvan tavoin. Bångin tiedetään haavoittuneen taistelussa.
Sodan jälkeen Bång jäi Ruotsiin ja palveli vuodesta 1813 alkaen jonkin aikaa Länsipohjan rykmentissä. Hän erosi sitten armeijasta, meni 1815 naimisiin Uumajassa ja toimi 1820-luvulla Lyckselessä pitäjänsuutarina. Hänen kerrotaan olleen väkivaltainen ja joutuneen usein tappeluihin. Bång siirtyi sitten vuonna 1830 uudisasukkaaksi Ruotsin Lappiin Vilhelminan pitäjään. Viimeiset vuotensa Bång vietti poikansa Reinholdin uudistalossa Fjällbobergissä. O. P. Pettersson ja Jonas Nensén merkitsivät myöhemmin Bångin pojalleen Reinholdille suullisesti kertomat sotatarinat muistiin.
Oskar Rancken väitti vuonna 1864 ilmestyneessä kirjassaan Fänrik Ståls hjeltar että Sven Dufva-runossa kuvattu taistelu sillalla olisi tapahtunut Koljonvirran taistelun aikana ja että Bång olisi ollut Sven Dufvan esikuvana. Väitteensä hän perusti eräältä Suomen sodan veteraanilta saaminsa tietoihin. Vuonna 1909 Johan August Sandelsin pojanpoika kenraali Gustaf Sandels pystytti Lyckselen hautausmaan viereen muistomerkin jossa sanottiin Sven Dufvan lepäävän hautausmaalla. Bång oli todellisuudessa haudattu Vilhelminan hautausmaalle mutta aiheesta edellisenä vuonna 1908 jutun tehnyt toimittaja Valdemar Lindholm erehtyi luulemaan erästä Lyckselen hautausmaan hautaa Bångin haudaksi.
Nykyisin ollaan sitä mieltä että Runeberg ei käyttänyt mitään todellista Suomen sodan taistelua runonsa esikuvana eikä myöskään Sven Dufvalla ollut todellista esikuvaa elävässä elämässä. Runeberg on voinut saada kimmokkeen runoonsa esimerkiksi antiikin Rooman historiasta Horatius Cocleksen taistelusta Tiberin sillalla yksin etruskijoukkoa vastaan vuonna 507 eaa.
Hajauttaminen

Hajauttaminen on sijoittamiseen ja säästämiseen liittyvä termi. Sijoituksia voidaan hajauttaa maantieteellisesti (eri maihin ja maanosiin), eri toimialojen yrityksiin ja eri sijoitusinstrumentteihin sekä ajallisesti (ajoitetaan sijoitusten hankinnat/myynnit pidemmälle aikavälille). Hajautuksella haetaan pienempää riskiä yksittäisen sijoituskohteen huonon menestyksen varalta.
Toimintojen hajauttamisella voidaan viitata hallinnon, tukipalvelujen tai esimerkiksi valtion virastojen jakamiseen pienempiin osiin ja/tai niiden hajasijoittamiseen eri alueille. Tavoitteena voi olla esimerkiksi yhteen sijaintipaikkaan tai suureen kokoon liittyvien riskien pienentäminen ja työpaikkojen luominen. Negatiivisina vaikutuksina se voi muun muassa lisätä kustannuksia tai vähentää tehokkuutta, muun muassa välimatkojen kasvaessa.
Päätösvallan hajauttamisella tai jakamisella viitataan tilanteeseen, jossa keskitettyä hallinnollista päätöksentekoa jaetaan pienempiin osiin, tai tilanteeseen jossa organisaatiossa annetaan mahdollisuus päättää useammista asioista joko itse tai alueellisesti. Positiiviset vaikutukset voivat syntyä muun muassa byrokratian vähenemisestä, paikallisen tilanteen paremmasta tuntemisesta ja reaktionopeudesta. Negatiivisia puolia ovat esimerkiksi "omaan pussiin pelaaminen" ja mahdollinen tasaveroisten ja ristiriitaisten  osapuolien synnyttämä valtataistelu päätöksenteon ympärillä. 
Tietoteknisellä hajauttamisella tarkoitaan tietojenkäsittelyprosessien jakamista useammalle tietokoneelle. Tällä voidaan tavoitella muun muassa parempaa virheensietokykyä tai helpompaa konetehon lisäämistä (lisätään ryhmään uusi tietokone sen sijaan että päivitettäisiin vanhaa tietokonetta tehokkaammaksi).