Enojärvi (Orivesi, Enonsivu)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 244 hehtaaria eli 2,4 neliökilometriä ja se on 5,8 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee pääosin Orivedellä, mutta sen luoteispää kuuluu Tampereelle. Järvi on paikoin sokkeloinen, mutta samalla kapea. Se voidaan jakaa kolmeksi järvialtaaksi, joiden keskellä sijaitsee järven suurin järvenselkä. Sen yhdistää luoteessa Kuoreapajan salmi ja kaakossa Karinnokan salmi järven muihin altaisiin. Luoteispään järvialtaassa sijaitsee kolme saarta ja se on melko selkeäpiirteinen järvenosa. Keskimmäisestä järvialtaasta työntyy pohjoiseen 700 metriä pitkä Riuttalahti. Lahdensuun vieressä sijaitsee suuri Vuohisaari, jonka takana on Vuohilahti, ja etelärannassa on toinen suuri saari Rökässaari. Rökässaaren takana kulkevat Rökäslahden ja siihen liittyvän Saarensalmen matala kulkuväylä. Järvenselkä päättyy Karinniemen kapeikkoon, josta alkaa järven kolme kilometriä pitkä kaakkoispää. Järvenosan selkä on saareton 1,8 kilometrin matkalta ja siinä on lähes yhtä pitkä ja paikoin yli 20 metriä syvä syvänne. Selältä työntyy lounaaseen saaristoiset ja sokkeloiset lahdet, joista voidaan mainita Kaukalolahti, Ollilahti, Törmälänlahti ja Koivulahti. Kaakkoon mennessä tulee seuraavaksi vastaan Hanhisaari ja Muskoonsaaren niemi, joiden suojassa sijaitsee Hanhilahti. Muskoonsaaren kapeikon kaakkoispuolella levittäytyy sokkeloinen lahtien ja saarien sokkelo. Täällä sijaitsee järven lasku-uoma.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 13,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0131 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,4 metriä ja suurin syvyys on 23,4 metriä. Syvinkohta sijaitsee järven suurimmassa syvänteessä sen kaakkoispäässä Kaukalolahden kohdalla . Saman syvänteen toisessakin päässä on ilmoitettu 23 metrin kohdasta ja kaakoisosassa on muuallakin lähes 20 metriä syvää. Keskimmäisessä järvialtaassa on laaja syvänne, missä on 10–15 metriä syvää, ja luoteispäässä on kaksi yli kymmenmetristä syvännettä.
Järvessä on laskettu olevan 30 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 15 hehtaaria, mikä on noin 5,8 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista nelä on yli hehtaarin suuruisia. Ne ovat keskiosan Vuohi ja Rökässaari sekäkaakkoispään Hanhisaari ja Huhtisaari. Muista saarista 17 on yli aarin ja loput yhdeksän ovat alle aarin kokoisia. Järven rantaviivan pituus on 34,7 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Enojärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,3 metriä mpy.
Suurin laskujoki lienee Rautajärvestä (6 ha, hehtaaria) laskeva Rautajoki, jonka joensuu sijaitsee Kaakkolahdella. Sen valuma-alueen alaosissa sijaitsevat tämän lisäksi vain Kylmälänlammi ja Kaakkolammi. Joen yläjuoksu kääntyy Jylhänperällä koillisesta kaakkoon. Sen alku sijaitsee Ukonjärvessä (31 ha), joka on valuma-alueen yläosan pääjärvi. Siihen laskevat siellä esimerkiksi Ralakejärvi (16 ha), Vähä Ukonjärvi (13 ha) ja Väärälammi. Särkioja on Särkijärven (24 ha) Enojärven pohjoisrantaan laskeva laskuoja, johon tulee pohjoisesta useiden järvien yhteinen laskuoja Salmioja. Näitä järviä ovat esimerkiksi Salmijärvi (12 ha) ja Valkeajärvi (9 ha). Kolmas laaja valuma-alue kuuluu Riuttaojalle, joka laskee Riuttalahteen ja tuo valuma-alueeltaan useiden suon ja järven laskuvesiä. Tällaisia järviä ovat pohjoisessa sijaitsevat Lauttajärvi (5 ha), Ahvenlammi ja Ala-Lauttajärvi (6 ha), ja alajuoksulla sijaitsevat Iso-Niska (18 ha), Riuttalammi ja Ahvenlammi.
Jo mainittujen lisäksi järveen laskee joitakin pienempiä ojia. Niitä ovat esimerkiksi Loukaanlahteen laskeva Kaukolahden lyhyt laskuoja, jonka kautta laskevat myös Moisiolammi, Purakkolammi ja Välilammi, ja Rökassalmeen laskeva Rökasoja, joka on Rökaslammin, Risteyslammin Aukeenlammien yhtenen laskuoja. Yksittäisiä, ja omaa laskuojaa käyttäviä, muita järviä ovat vielä etelärantaan laskevat Iililammi ja Heittolammi, ja pohjoisrantaan laskevat Pikku-Niska ja Hanhilammi.
Järven lasku-uoma lähtee sen kaakkoispäästä ja se laskee 300 metrin jälkeen Sääksjärven Untavaan Untavansaarten taakse. Järvien vedenpinnat ovat samalla korkeudella.

Historiaa

Vuoden 1957 peruskartassa järven viljellyimmät alueet sijaitsivat sen luoteispäässä Rautajoen varressa, Kaukolahden niemen ympäristössä, sen vastarannalla Ruokoharjulla ja Särkijärven eteläpuolella. Maatiloja oli vanhoja noin viisi ja uudempia saman verran. Nykyään ovat viljelyssä alueet Kaukolahden niemellä ja sen vastarannalla. Maatilojen vähenemisen myötä rakennettiin rannoille vapaa-ajan asuntoja, joita on nykyään noin 150.