John Nurmisen Säätiö

John Nurmisen Säätiö on suomalainen säätiö. Se  perustettiin vuonna 1992 John Nurminen -perheyrityksen johtajan Juha Nurmisen aloitteesta.  Säätiön alkuperäinen tarkoitus oli varmistaa, että vuosien varrella Nurmisen sukuun ja John Nurminen Oy -yhtiöön kerätty merkittävä merihistoriallisen esineistö ja kokoelmat säilyisivät jälkipolville. Tarkoitus oli myös antaa suurelle yleisölle mahdollisuus tutustua Itämeren merkittävään kulttuurihistoriaan. Kokoelma koostuu taiteesta, meriantiikista ja merenkulun laitteistosta. Säätiöllä on myös yksi Suomen merkittävimmistä antiikkikartta- ja merikorttikokoelmista. Säätiön tilat ovat Huolintatalossa Helsingin Länsi-Pasilassa.
Nurmisen suvun ensimmäinen laivanvarustaja oli Johan Nurminen, joka perusti Nurmisen kauppahuoneen ja laivanvarustamon Raumalla vuonna 1886. Hän oli säätiön perustajan Juha Nurmisen isoisän isä. Juha Nurminen on toiminut säätiön hallituksen puheenjohtajana alusta asti. Säätiön kulttuuritoiminta on keskittynyt merenkulun, löytöretkeilyn ja kartografian historiaan. Säätiö on julkaissut useita suuria merihistoria-aiheisia kirjoja, joista mm. Mare Balticum, Meritie ja  Ultima Thule on käännetty useille kielille.  Säätiö järjestää omia näyttelyitä ja lainaa myös aineistoaan näyttelyihin.

Itämeren suojelu

Merihistorian kulttuuriperinteen vaalimisen lisäksi säätiön toinen toimintalinja on Itämeren suojelu. Ympäristönsuojelutyö aloitettiin vuonna 2004 Juha Nurmisen lahjoittaman alkupääoman turvin. Säätiön  Puhdas Itämeri -hankkeiden tavoitteena on saada aikaan näkyvä parannus Itämeren tilaan vähentämällä mereen päätyvien ravinteiden määrää ja siten ehkäistä meren rehevöitymistä. Tavoitteen saavuttamiseksi säätiön hankkeissa tehostetaan ravinteiden poistoa jätevesistä sekä muista lähteistä.  Toiminta kanavoituu identifioitavissa oleviin projekteihin, joilla on konkreettinen ja mitattava vaikutus Itämeren tilaan. Säätiön ensimmäinen projekti oli kemiallisen fosforinpoiston vieminen Pietarin kolmelle suurelle jätevedenpuhdistamolle. Tankkeriturva-hankkeessa 2009–2014 pyrittiin pienentämään öljyonnettomuuden riskiä vuosina. 
Säätiön Puhdas Itämeri -hankkeissa parannetaan Itämeren tilaa konkreettisin toimin, jotka vähentävät mereen kohdistuvaa kuormitusta ja ympäristöriskejä. John Nurmisen Säätiö on vuosina 2005–2018 käynnistänyt yli 30 Puhdas Itämeri -hanketta Luoteis-Venäjällä, Puolassa, Baltian maissa Valko-Venäjällä ja Suomessa. Toiminnan tuloksena pelkästään säätiön omissa hankkeissa on leikattu Suomenlahtea rehevöittävää fosforikuormaa tuhansilla tonneilla. Suurten ravinnepäästöjen vähennykset Pietarin puhdistamoilla ja Laukaanjoen lannoitetehtaalla toteutettiin vuosina 2005–2012. Toimet ovat vähentäneet Suomenlahden vuotuista fosforikuormitusta vajaassa kymmenessä vuodessa yli 4  000 tonnia, jopa 75 prosenttia merialueen leville käyttökelpoisesta fosforista.
John Nurmisen Säätiön Puhdas Itämeri -hankkeista yli 20 on saatu valmiiksi, ja suorien investointien jätevedenpuhdistamohankkeet on suurilta osin saatettu loppuun. Uusissa hankkeissa leikataan teollisten ja kaupunkien jätevesikuormituksen lisäksi maatalouden kuormitusta tehokkaalla peltojen kipsitysmenetelmällä ja poistetaan mereen jo päätyneitä ravinteita. Säätiön EU-rahoitteisessa hankkeessa  kartoitetaan ja testataan keinoja meren sisäisen kuormituksen vähentämiseksi. 
John Nurmisen Säätiön johtamassa Tankkeriturva-hankkeessa kehitettiin merenkulun toimijoiden kanssa yhteistyössä vuosina 2009–2014 öljyonnettomuuden riskiä tuntuvasti pienentävä ENSI-palvelu (Enhanced Navigation Support Information), jonka jatkokehitys on siirtynyt Liikennevirastolle osaksi laajempaa älyliikennestrategiaa. Laivaliikenteeseen liittyvän Tankkeriturva-hankkeen (2009 – 2014) tavoitteena oli merkittävästi pienentää öljyonnettomuuden riskiä Suomenlahdella. Hankkeessa luotiin yhteistyössä merenkulkutoimijoiden kanssa Ensi-navigointipalvelu (Enhanced Navigation Support Information), jolla Suomenlahdella liikennöivien tankkereiden reittitiedot saatiin ensimmäistä kertaa viranomaisten käyttöön.
Ympäristötoiminta rahoitetaan lahjoitusvaroin, ja sitä ovat tukeneet yritykset, julkisen sektorin toimijat kuten ympäristöministeriö, sekä yksityishenkilöt.