Olli Immonen

Koulutus ja varhainen ura

Immonen valmistui Kuhmon yhteislukiosta vuonna 2005 muttei suorittanut ylioppilastutkintoa. Hän aloitti varusmiespalveluksen vuonna 2006 mutta keskeytti sen loukkaantumisen vuoksi. Vuonna 2008 Immonen suoritti ammattikoulussa turvallisuusalan perustutkinnon ja valmistui turvallisuusvalvojaksi. Ennen kansanedustajuuttaan hän työskenteli vuodesta 2007 alkaen Securitaksen palveluksessa.

Poliittinen ura

Immonen on ollut aiemmin Oulun kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 2009–2017. Eduskuntaan hänet valittiin ensimmäisen kerran vuoden 2011 vaaleissa Oulun vaalipiiristä 6 419 äänellä. Hän oli tuolloin valitun eduskunnan nuorin kansanedustaja. Immonen oli yksi Jussi Halla-ahon ennen vaaleja suosittelemista niin sanotulle ”Halla-ahon listalle” kuuluneista ehdokkaista. Immosen vaaliteemoja oli sananvapauden turvaaminen. Hänen mukaansa laista tulisi poistaa esimerkiksi kohta, joka kieltää kiihotuksen kansanryhmää vastaan.
Immonen oli Perussuomalaisten Nuorten hallituksen jäsenenä vuosina 2006 ja 2011–2012. Hän on ollut vuodesta 2007 Suomalaisuuden liiton ja Suomen Sisun jäsen. Hän toimi vuodesta 2007 myös Suomen Sisun Pohjois-Pohjanmaan piiripäällikkönä. Vuonna 2013 Immonen valittiin Suomen Sisun puheenjohtajaksi.
Immonen valittiin toiselle kaudelle vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Eduskunnassa Immonen on tarkastusvaliokunnan ja puolustusvaliokunnan sekä Yleisradion hallintoneuvoston jäsen. Kaudella 2011–2015 hän oli myös tulevaisuusvaliokunnan jäsen ja sen Kestääkö hyvinvointiyhteiskunta? -jaoston puheenjohtaja.

Näkemyksiä

Immonen kuvailee itseään kansallisliberaaliksi. Kansallisliberalismissa yhdistyvät kansallismielisyys ja liberalistinen politiikka. Immonen kannattaa ajatusta itsenäisestä kansallisvaltiosta, jossa arvostetaan laajoja yksilönvapauksia ja -vastuuta, sananvapautta, demokratiaa, alhaista verotusta, vapaata markkinataloutta ja isänmaallisuutta. Immonen vastustaa globaalia kapitalismia ja sen "perustana" olevaa uusliberalismia. Poliittisena esikuvanaan Immonen pitää Anders Chydeniusta ja on kertonut ihailevansa myös edesmennyttä itävaltalaispoliitikko Jörg Haideria. 
Immonen suhtautuu kriittisesti muun muassa Euroopan unionin liittovaltiokehitystä sekä monikulttuurisuutta ja hallitsematonta maahanmuuttoa kohtaan. Hän vastustaa pakkoruotsia ja Suomen virallista kaksikielisyyttä. Immosen mukaan Suomen kaksikielisyys on ”keinotekoisesti ylläpidettyä” ja Suomi pitäisi muuttaa yksikieliseksi valtioksi.
Immonen on arvostellut vuoden 2011 aselakia. Hänen mielestään lailla hankaloitetaan aseharrastusta ja kuormitetaan poliisin voimavaroja. Immonen on arvostellut poliisin tiedonsaantioikeuden lisäämistä aseluvan hakijan terveydentilan osalta. Hänen mukaansa tämä saattaa tuhota lääkärin ja potilaan välisen luottamussuhteen. Immosen mielestä asekohtaisesta lupajärjestelmästä tulisi luopua ja siirtyä henkilön soveltuvuutta arvioivaan ”aseajokorttijärjestelmään”. Samalla voitaisiin luopua asekohtaisesta tarveharkinnasta sekä tiettyjen aseluokkien, kuten taskuaseiden valvonnasta.
Immonen on sanonut arvostavansa enemmän modernia länsimaista kulttuuria kuin islamilaista kulttuuria mutta pitävänsä ihmisiä samanarvoisina ihonväristä riippumatta. Immosen mukaan islam on ”suvaitsematon, hyvin alkeellinen, vapautta rajoittava ja ihmisoikeuksia loukkaava uskonto”. Hänen mukaansa muslimit ”hirttävät homoja”, ”alistavat, raiskaavat ja joukkoraiskaavat naisia”, ”vainoavat juutalaisia” ja ”rakastavat Adolf Hitlerin Taisteluni-teosta”. Immosen mielestä ”islamisaatio on yksi merkittävimmistä suurista haasteista länsimaisessa yhteiskunnassa”. Hän uskoo, että ”nykyisen monikulttuurisuuskehityksen seurauksena tulemme näkemään tulevaisuuden Euroopassa lukuisia terrori-iskuja ja sisällissotia, jonka toisena sotivana osapuolena ovat nimenomaan islamilaisen kulttuurin edustajat”. Immosen mukaan ”maailma on täynnä esimerkkejä siitä, mitä tapahtuu, kun kivikautinen islamilainen kulttuuri törmää yhteen esimerkiksi modernin länsimaisen kulttuurin kanssa”.

Kohut

Toukokuussa 2012 Immonen ilmoitti boikotoivansa Yleä. Hänen mukaansa se harjoittaa systemaattista propagandaa perussuomalaisia vastaan.
Joulukuussa 2013 Immonen ehdotti Suomeen etnistä tilastointia, jolla helpotettaisiin maahanmuuttajaväestön laskentaa.
Kesällä 2015 Immonen herätti pahennusta Facebook-päivityksillään. Kesäkuussa julkaisemassaan kuvassa Immonen poseeraa ryhmäkuvassa, jossa on myös kansallissosialistiseksi tunnustautuneen Suomen Vastarintaliikkeen (SVL) jäseniä. Kuva oli otettu Porvoossa Eugen Schaumanin muistomerkillä, jossa juhlistettiin kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin murhan vuosipäivää. Immonen puolustautui sanomalla, ettei tiennyt heidän mukana olostaan ja että Sisu ei tee yhteistyötä SVL:n kanssa.   
Heinäkuussa 2015 Immonen julkaisi Facebookissa englanninkielisen päivityksen, jossa kertoi muun muassa haaveilevansa ”vahvasta kansakunnasta, joka voittaisi tämän painajaisen nimeltä monikulttuurismi” ja taistelevansa ”loppuun asti kotimaamme ja yhden aidon Suomen kansan puolesta”. Tämä herätti spekulaatioita, mitä Immonen tarkoittaa kirjoittaessaan monikulttuurisuudesta. Reaktiona viestiin järjestettiin "Meillä on unelma" -mielenosoituksia monikulttuurisuuden puolesta Helsingissä, Tampereella, Oulussa ja Porissa. Niihin osallistui yli 15 000 mielenosoittajaa.

Yksityiselämä

Vuonna 2015 Immonen avioitui maahanmuuttajataustaisen Lutfija (”Fija”) Immosen (ent. Saarni) kanssa. Bosnialaisesta muslimiperheestä lähtöisin oleva Fija kuului aiemmin vihreisiin mutta on vaikuttanut sittemmin Muutos 2011 -liikkeessä. Hän on toiminut myös James Hirvisaaren eduskunta-avustajana. Lisäksi Immosen perheeseen kuuluu kaksi lasta.
Vuosina 2010–2014 Immonen oli naimisissa Eveliina Immosen kanssa. Heillä on vuonna 2010 syntynyt poika.