Tauno Tiusanen

Tauno Juhani Tiusanen (s. 30. huhtikuuta 1941 Helsinki) on  Glasgow'n yliopiston ja Lappeenrannan teknillisen yliopiston (LUT) emeritusprofessori. 
Tiusanen kirjoitti ylioppilaaksi Porin Lyseosta vuonna 1961.  Vuonna 1965 hän valmistui yhteiskuntatieteen maisteriksi Yhteiskunnallisesta korkeakoulusta Tampereelta ja toimi korkeakoulun assistenttina vuodet 1965−1966. Tämän jälkeen hän työskenteli muun muassa tutkijana Zürichin teknillisessä korkeakoulussa vuosina 1969−1972 ja Business International -konsulttitoimiston palveluksessa Wienissä SEV-maiden talouden asiantuntijana vuosina 1974−1976. Tiusanen toimi 90-luvun alussa Glasgow'n yliopistossa taloustieteen professorina ja Venäjän ja Itä-Euroopan instituutin johtajana. Suomeen paluunsa jälkeen hän toimi Lappeenrannassa tuotantotalouden, erityisesti teollisuusyritysten kansainvälisten toimintojen professorina. Hän toimi myös LUT:n Pohjoisen ulottuvuuden tutkimuskeskuksen NORDIn johtajana vuodesta 2003 vuoteen 2009.
Tiusanen toi jo 1970-luvun lopulta julki havaintojaan Neuvostoliitosta ja sosialistisesta talousjärjestelmästä: teollisuustuotannon määrällisestä kasvattamisesta tuotteiden laadun kustannuksella, luonnonvarojen tuhlaamisesta, ympäristön turmeltumisesta ja byrokratian kankeudesta. Näin Tiusanen herätti kotimaassa siinä määrin pahennusta, että hänen sanomisiaan pyrittiin estämään, ja siksi hän siirtyi Glasgow'n yliopistoon, jossa hän väitteli tohtoriksi vuonna 1990. 
Palattuaan Wienistä Suomeen vuonna 1976 Tiusanen perusti konsulttitoimisto Tietokärki Oy:n, jonka arvioita Elinkeinoelämän valtuuskunta käytti toimitusjohtajansa Max Jakobsonin aloitteesta ja johdolla hyväkseen vertaillessaan läntistä ja itäistä talousjärjestelmää keskenään. Ajan henkeä kuvasi, että Teollisuuden Keskusliitto ja Suomen Työnantajien Keskusliitto kielsivät idänkaupan häiriintymisen pelossa  EVAa mainitsemasta niiden edustajien osallistumista talousjärjestelmien paremmuutta koskeneeseen tutkimukseen, jonka EVA julkaisi kirjana Talouden tosiasiat. Tiusasen artikkelit ja kirjat olivat kuitenkin niin tiukasti tosiasioihin sidottuja, että neuvostoliittolaisetkaan eivät pystyneet kiistämään niissä esitettyjen tietojen paikkansapitävyyttä. Vaikka Tiusanen yritettiin vaientaa, hänen antamansa informaatio levisi kaikessa hiljaisuudessa hyvin laajalle; eräs Veikko Huovisen romaanihenkilö kertoo saaneensa Neuvostoliittoa koskevat tietonsa ”yhdeltä Tiusaselta”.
Suomettumisen aikaa tutkinut Timo Vihavainen on luonnehtinut Tiusasta ”huutavan ääneksi korvessa” 1970- ja 1980-lukujen Suomessa. Vähitellen Tiusasen asiantuntemus kuitenkin tunnustettiin siinä määrin, että EVAn lisäksi muiden muassa kauppa- ja teollisuusministeriö ja Suomen itsenäisyyden juhlarahasto (SITRA) tilasivat häneltä useita selvityksiä ja tutkimuksia.
Vuoden 1996 eurovaaleissa Tiusanen oli ehdokkaana nuorsuomalaisten listalta. Hän sai 1 490 ääntä eikä tullut valituksi.
Kirjassaan Elämä rautaesiripun varjossa Tiusanen kertoo nimeä mainitsematta, että Mauri Pekkarinen olisi uhkaillut häntä uran katkeamisella keskusteltaessa Neuvostoliiton elokuun 1991 vallankaappaushankkeesta 20 elokuuta Ylen Ulkolinja ohjelmassa jossa Pekkarinen arvosteli Tiusasta siinä että Tiusanen tuomitsi Neuvostoliiton laillisen hallituksen pitämän Janajevin juntan toiminnan ja epäili vallankaappausyrityksen onnistumismahdollisuuksia . Tuolloin sisäministerinä toiminut Pekkarinen on kiistänyt uhkailun ja syyttänyt Tiusasta valehtelusta. Samana vuonna Neuvostoliitto luhistui juuri niiden syiden vuoksi, jotka Tiusanen oli jo vuonna 1985 kuvannut kirjassaan Talouden uudet haasteet ja sosialismi.
Tiusanen on toiminut julkaisun Europe-Asia Studies päätoimittajana.