google/wiki40b huggingface dataset:
Naisten Salibandyliigan kausi 2017–2018

Runkosarja

Runkosarjaan osallistuu kymmenen joukkuetta. Näistä kahdeksan parasta etenee pudotuspeleihin ja kaksi huonointa putoamiskarsintaan. Putoamiskarsinnassa runkosarjassa 9. sijoittunut joukkue pelaa 1. divisioonassa toiseksi sijoittunutta ja 10. sijoittunut 1. divisioonan voittajaa vastaan.
Helsinkiläinen M-Team ilmoitti luopuvansa sarjapaikasta edellisen kauden päätteeksi. Samoin jyväskyläläinen Happee ilmoitti luopuvansa sarjapaikasta johtuen usean pelaajan siirtymisestä O2-Jyväskylään.
Kaudesta 2017–18 lähtien kaikki pääsarjojen ottelut pelataan ratkaisuun saakka. Jos ottelu on varsinaisen peliajan jälkeen tasan, pelataan ensin viiden minuutin jatkoaika. Jatkoajalla sovelletaan niin sanottua kultainen maali-sääntöä eli ottelu päättyy ensimmäiseen maaliin. Jos peli on edelleen tasan jatkoajan jälkeen, voittaja ratkaistaan rangaistuslaukauskilpailussa. Ottelun voittaja saa aina kaksi pistettä, mutta ottelun häviäjä saa yhden pisteen, jos ottelu on päättynyt varsinaisella peliajalla tasan. Jos joukkue häviää varsinaisella peliajalla, ei joukkue saa pistettäkään.

Pudotuspelit

Puolivälierien otteluparit määrittyvät suoraan runkosarjan sijoituksien mukaan: runkosarjan voittaja kohtaa runkosarjassa 8. sijoittuneet, toinen kohtaa seitsemännen jne. Välierien otteluparit määräytyvät myös runkosarjan sijoituksien mukaan, joten turnauspuun järjestys saattaa muuttua.
Väriopuntia

Ulkonäkö ja koko

Väriopuntia kasvaa puumaiseksi ja monihaaraiseksi, kolme tai neljä metriä korkeaksi. Varsinivelet ovat vastapuikeita, vihreitä ja jopa 25 cm pitkiä. Lehdet ovat pieniä, naskalimaisia ja varhain karisevia. Areolit eli kääpiöversot sijaitsevat etäällä toisistaan, ja niissä on villakarvaa sekä pieniä, keltaisia väkäskarvoja (glokidioita); piikit puuttuvat. Kukat ovat kapeita, ruusunpunaisia, korkeintaan 5,5 cm pitkiä. Kukkapohjuksessa vartalon ympärillä on paljon glokidioita. 5 cm pitkä hedelmä on punainen.

Levinneisyys

Väriopuntia lienee kotoisin Meksikosta, mutta on nykyään levinnyt kaikkialle maapallon lämpimiin osiin, koska sitä on viljelty väriaineen vuoksi ja se on karannut viljelyksestä.

Käyttö

Väriopuntiaa on viljelty väriaineen vuoksi. Sitä kerrotaan käytetyn myös lääkekasvina. Puuainesta on käytetty huonekalujen valmistukseen.
Väriaine ei oikeastaan ole kasvin itsensä tuottamaa, vaan se saadaan Dactylopius-kilpikirvalajeista, jotka imevät opuntioiden nesteitä. Kirva tuottaa karmiininpunaista happoa, jolla se torjuu saalistavia muurahaisia. Väriainetta on käytetty jo 2 400 vuotta sitten Perussa kankaiden värjäykseen, ja asteekkihallitsijat käyttivät sillä värjättyjä viittoja. Espanjalaiset valloittajat kohtasivat laajoja asteekkien väriopuntiaviljelmiä saavuttuaan Meksikoon, ja kuivattuja kirvoja ja väriainetta alettiin kuljettaa myös Eurooppaan. Sitä käytettiin vielä niinkin myöhään kuin Yhdysvaltain vapaussodassa brittisotilaiden ja Kanadan ratsupoliisien takkien värjäykseen. Nyttemmin karmiininpunaista väriä on alettu tuottaa synteettisesti, mutta muun muassa ruoan ja juoman värjäämiseen ja kosmetiikassa käytetään yhä viljelmiltä saatua väriainetta. Viljelyä harjoitetaan Meksikossa, Perussa, Chilessä, Kanariansaarilla ja useissa Afrikan maissa. Suurin tuottaja on Peru.
Lääkekasvikäytössä väriopuntia on Meksikossa ja Keski-Amerikassa. Sillä torjutaan sieni-infektioita.
Taantuma

Taantuma määritellään makrotaloustieteessä usein tilanteeksi, jossa maan bruttokansantuote on laskenut kahtena peräkkäisenä vuosineljänneksenä. Tämän määritelmän mukaan puoli vuotta ilman talouskasvua tarkoittaa siis taantumaa. Jos samaan aikaan esiintyy normaalia korkeampaa inflaatiota, syntyvää ilmiötä kutsutaan stagflaatioksi.
Lyhyttä taantumaa kutsutaan useimmiten taloudelliseksi korjausliikkeeksi tai matalasuhdanteeksi. Pidentynyt taantuma on puolestaan lama. Jos talous kasvaa normaalia hitaammin muttei taannu, kyseessä ei ole taantuma vaan vain tavallinen matalasuhdanne.
Taantumaa kutsuttiin aikaisemmin talouspulaksi
Erään määritelmän mukaan talouden taantumasta voi käyttää lama-nimitystä kun BKT laskee 10% tai kun yhtäjaksoinen taantuma kestää kolme vuotta tai pitempään.
Mustarinda-seura

Mustarinda-seura on suomalainen taiteellis-tieteellinen voittoa tavoittelematon yhdistys. Vuonna 2010 toimintansa aloittanut Mustarinda-seura vaalii luonnon ja kulttuurin monimuotoisuutta tuomalla yhteen taiteen, tieteen ja järjestöelämän toimijoita keskusteluihin, seminaareihin, näyttelyihin ja tapahtumiin. Seuran tavoitteena on luoda edellytyksiä uusien ajattelumallien ja yhteistyötapojen syntymiselle. Mustarinda-seura on ideologisesti sitoutumaton.
Seuran perustamisen lähtökohtana on ollut havainto niin ekologisen kuin kulttuurisenkin diversiteetin maailmanlaajuisesta kapenemisesta.
Mustarinda-seura toimii pääsääntöisesti Mustarinda-talossa Hyrynsalmella, Paljakan vaaran laella. Alueellisen toiminnan lisäksi seura osallistuu myös kansallisiin ja kansainvälisiin hankkeisiin.

Nimi

Yhdistyksen nimeksi tuli Mustarinda-seura ympäröivän vaaranharjanteen vanhan karttanimen mukaan. Myös Kolin vaara on aiemmin tunnettu Mustarindana, karhujumaluuden sekä vainajien ja henkiolentojen kukkulana.
Bob Wareing

Robert Nelson "Bob" Wareing (s. 20. elokuuta 1930) on brittiläinen poliitikko. 
Wareing on istunut maansa parlamentin jäsenenä Liverpool West Derbyn vaalipiiristä vuodesta 1983. Hän kuului vuoteen 2007 saakka Työväenpuolueeseen, mutta on sen jälkeen toiminut sitoutumattomana.
HMS Hogue (D74)

Palvelus

Alus myytiin romutettavaksi 7. maaliskuuta 1962.
Kit Harington

Nuoruus

Harington syntyi Lontoossa vuonna 1986 Deborah Janelle (o.s. Catesby), joka on entinen näytelmäkirjailija ja David Richard Haringtonille, joka omistaa kirjakaupan. Haringtonin isoisä oli Sir Richard Harington, 12. Haringtonin suvun baronetti.
Harington kävi Southfield Primary School -koulua vuosina 1992–1998, minkä jälkeen hän opiskeli Martleyssa sijaitsevassa Chantry High Schoolissa vuosina 1998–2003. Vuosina 2003–2005 Harington kävi Worcester Sixth Form Collegea, jossa hän opiskeli draamaa ja teatteria.
Vuonna 2008 Harington valmistui Central School of Speech and Drama -opistosta, joka on osa Lontoon yliopistoa. Teatterikoulussa hän esiintyi yhteensä kuudessa eri näytelmässä.

Ura

Valmistuttuaan yliopistosta Harington esiintyi näytelmässä War Horse vuosina 2008 ja 2009 Royal National Theatressa. 
Haringtonin ensimmäinen televisiorooli oli vuonna 2011 alkaneessa yhdysvaltalaisessa HBO:n fantasiasarjassa Game of Thrones, jossa hän näyttelee Jon Nietosta. Hän sai roolin vain kolmella koe-esiintymisellä, mikä oli vähäinen määrä ottaen huomioon hahmon merkittävyyden ja Haringtonin kokemattomuuden. Access Hollywood nimesi hänet ”nousevaksi tähdeksi”.
Harington näytteli Vincentiä vuoden 2012 kauhuelokuvassa Silent Hill: Revelation 3D. Elokuvan kuvaukset alkoivat 7. maaliskuuta ja päättyivät 14. toukokuuta 2011. Marraskuussa 2011 ilmoitettiin, että Harington oli saanut roolin kuningas Arthurina uudessa elokuvassa Arthur and Lancelot, jonka kuvausten oli määrä alkaa vuoden 2012 alussa. Warner Bros. otti kuitenkin elokuvan pois julkaisulistaltaan eikä sen julkaisu ole varma.
Vuonna 2014 Harington esiintyi pääosassa Paul W. S. Andersonin historiallisessa katastrofielokuvassa Pompeji.
Vuonna 2017 Harington tienasi Game of Thrones -sarjasta 1,1 miljoonaa dollaria per jakso ja hänestä tuli yksi television parhaiten palkatuista näyttelijöistä.

Yksityiselämä

Harington alkoi seurustella Game of Thronesissa näyttelevän Rose Leslien kanssa vuonna 2012. Pari ilmoitti kihlautumisestaan syyskuussa 2017 The Times -aikakauslehden kautta. He menivät naimisiin 23. kesäkuuta 2018.
Harington ja Rose Leslie ostivat 1,75 miljoonan punnan huvilan vuonna 2017 Itä-Englannin Suffolkin kreivikunnasta.
Cereeae

Tuntomerkit

Kasvit ovat puumaisia tai pensasmaisia, toisinaan kiipeileviä. Varsi on niveletön, pitkänomainen tai pallomainen, uurteinen ja piikkinen. Varren kukkia kantava osa on tavallisesti erilaistunut joko kärjessä sijaitsevaksi (terminaaliseksi) tai sivulla sijaitsevaksi (lateraaliseksi) kefalioksi. Kukat sijaitsevat tavallisesti lateraalisesti, ja kasvit ovat yö- tai päiväkukkijoita. Kukkapohjus on emin vartalon ympäriltä (perikarpelli) tavallisesti muutamasuomuinen tai paljas. Hedelmä on marjamainen, mehevä, avautuva tai avautumaton, ja siinä on usein jäljellä kukkalehtien mustuneita jäänteitä. Siemenet ovat pieniä tai kookkaita, soikeita, vailla erikoisia pintakuviointeja. Siemenen arpi ja siitereiän jäänne ovat yhtyneet. Siemenessä ei ole ulokkeita.

Levinneisyys

Tribuksen kasvit kasvavat enimmäkseen Etelä-Amerikan itäosassa.
Ympäristökanta

Ympäristökanta on topologiassa sellainen kokoelma annetun pisteen ympäristöjä, että jokainen kyseisen pisteen ympäristö sisältää osajoukkonaan jonkin ympäristökantaan kuuluvan joukon. Toisin sanoen, jos X on topologinen avaruus ja  jokin sen piste, kokoelma  on a:n ympäristökanta, jos jokainen a:n ympäristö sisältää jonkin :n jäsenen.

Esimerkkejä

Jos  on avaruuden X kanta ja jos , niin kaikki avaruuden kantaan kuuluvat joukot, joihin piste a sisältyy, muodostavat a:n erään ympäristökannan.
Jos X on metrinen avaruus, pisteen a erään ympäristön muodostavat avoimet pallot B(a,r), r > 0 eli joukot .  Toisen, suppeamman ympäristökannan muodostavat ne a-keskiset avoimet pallot, joiden säde on muotoa 1/n, missä n on kokonaisluku.

N1-avaruudet

Jos topologisen avaruuden jokaisella pisteellä on numeroituva ympäristökanta, avaruutta sanotaan N₁-avaruudeksi.  Muun muassa kaikki metristyvät avaruudet ovat N1-avaruuksia.

Historiaa

Hausdorffin vuonna 1914 esittämä topologisen avaruuden määritelmä perustui ympäristökannan, ei avoimen joukon käsitteeseen. (Itse asiassa hänen määritelmänsä edellytti nykyisestä poiketen myös, että millä tahansa kahdella avaruuden pisteellä piti olla erilliset ympäristöt. Nykyisessä topologisen avaruuden määritelmässä tätä ei välttämättä edellytetä, mutta monet tärkeimmät avaruudet toteuttavat myös sen, ja niitä sanotaan Hausdorff-avaruuksiksi.)
Uusi Suometar

Lehden perustaminen

Uuden Suomettaren taustaryhmä oli historian professori Yrjö Koskisen ympärille ryhmittynyt ”jungfennomaanien” aatepiiri, joka tahtoi ajaa radikaalimpaa kieli- ja koulupolitiikkaa kuin vanhemman fennomaanipolven toimittama Suometar.  Koskisen ohella lehteä olivat syksyllä 1868 perustamassa hänen veljensä oik.kand. Jaakko Forsman sekä nuoret maisterit Antti Almberg ja J. V. Calamnius. Toimituksen tueksi saatiin värvättyä myös muutamaa vuotta aikaisemmin lakanneen Suomettaren entinen päätoimittaja Paavo Tikkanen.

Ohjelma ja linja

Tärkeimmäksi tavoitteekseen Uusi Suometar otti suomenkielen saamisen viralliseksi kieleksi ruotsin rinnalle, suomenkielisen koululaitoksen kehittämisen, varsinkin oppikoulujen perustamisen, sekä kansanvalistuksen ajamisen. Lehti halusi tietoisesti laventaa lukijakuntaansa myös maaseudulle ja kampanjoi varsinkin 1870-luvulla menestyksellisesti erilaisilla keräyksillä ja kansalaisjuhlilla Kansanvalistusseuran ja uusien oppikoulujen puolesta. Lehden demokratistinen into huolestutti jopa suomalaisuusliikkeen suurta oppi-isää J. V. Snellmania, jonka välit Yrjö Koskiseen alkoivat viilentyä. 
Uskonnollisissa ja kulttuurikysymyksissä lehti edusti konservatiivista kantaa. Se torjui jyrkästi 1880-luvulla kehkeytyvän nuorsuomalaisen kulttuuripiirin uskonnonvapausvaatimukset ja suhtautui kriittisesti yhteiskunnallisesti radikaaliin realistiseen kirjallisuuteen.
Venäjän-poliittisen tilanteen kärjistyttyä 1890-luvulla Uusi Suometar omaksui varovaisen, hallitsijalle osoitettua lojaalisuutta korostavan asenteen. Tosin Suomen oikeudellista asemaa puolustettiin ja Helmikuun manifestin julkaisemista arvosteltiin, mutta päälinjaksi muotoutui J. R. Danielsonin ja E. G. Palménin muotoilema maltillinen myöntyvyys venäläisten vaatimuksiin nähden.
Kun nuorsuomalaisten perustama Päivälehti alkoi ilmestyä vuonna 1890, Uuden Suomettaren ylivalta maan suurimpana suomenkielisenä sanomalehtenä alkoi murentua. Lehtien välinen kilpailu johti myös katkeraan keskinäiseen kiistelyyn ”suomettarelaisen” myöntyvyyslinjan ja perustuslaillisen ”Nuoren Suomen” edustajien kesken. Sisällissodan jälkiselvittelyiden yhteydessä vuonna 1918 osa monarkiaa kannattavista nuorsuomalaisista ja aktivisteista perusti yhdessä vanhasuomalaisten kanssa uuden puolueen, Kansallisen kokoomuksen. Tässä yhteydessä Uusi Suometar lopetettiin ja uuden puolueen äänenkannattajaksi perustettiin sanomalehti Uusi Suomi
Tutkatähtitiede

Tutkatähtitiede on tekniikka, jolla havaitaan lähellä sijaitsevia tähtitieteellisiä kohteita, kuten komeettoja, asteroideja ja planeettoja sekä niiden kuita. Koska tutkatekniikalla havaitaan vaan aurinkokunnan kohteita, siitä käytetään usein nimeä planetaarinen tutka. 
Tutkatähtitiedettä tehdään mikroaaltotaajuuksilla ja siten käytännössä radioteleskoopeilla. Se eroaa radiotähtitieteestä tekniikkana siten, että radioteleskoopista lähetetään signaali, jonka kaiku vastaanotetaan, kun taas radiotähtitieteessä havaitaan kohteita, jotka tuottavat radioaaltoja itse, kuten esimerkiksi pulsarit ja kvasaarit. Signaalia voidaan lähettää pulsseina tai jatkuvana aaltona käyttötarkoituksesta riippuen. Tutkatähtitieteessä uusia kohteita ei myöskään etsitä kuten radiotähtitieteessä voidaan tehdä, vaan tarkoituksena on saada lisätietoa jo löydetyistä kohteista. Tutkatähtitiedettä on mahdollista tehdä myös valoisaan vuorokaudenaikaan ja sateella, koska mikroaallot läpäisevät pilvet häiriintymättä.
Tutkatähtitiedettä on tehty jo 70 vuotta. Tutkasignaalin voimakkuus heikkenee tutkayhtälön mukaisesti etäisyyden neljänteen potenssiin verrannollisesti, joten kaiun vastaanottamiseen tarvitaan mahdollisimman suuria radioteleskooppeja. Nykypäivänä vain kaksi observatoriota tekee säänöllisiä havaintoja: Arecibon observatorio ja Goldstonen observatorio.
Planetaarisilla tutkilla on mahdollista saada huomattavasti tarkempaa astrometristä tietoa kuin optisilla menetelmillä. Esimerkiksi asteroidin etäisyys on mahdollista määrittää muutaman kymmenen metrin tarkkuudella ja sen säteisnopeus millimetreissä sekunnissa. Lisäksi kohteiden koosta, pyörimistilasta, muodosta ja pinnan koostumuksesta on mahdollista saada tietoa. Esimerkiksi Venuksen ja Merkuriuksen pyörimistä ja kiertorataa on onnistuneesti tarkennettu planetaarisen tutkan avulla. Samoin 99942 Apophis-asteroidin pitkän aikavälin radanmääritys on ollut merkittävää, koska se ohittaa Maan hyvin läheltä seuraavan 15 vuoden sisällä. Nykypäivänä asteroideja on havaittu 750 kappaletta, joista 612 Maan lähiasteroideja, ja komeettoja 19 kappaletta. Planeettoja ja niiden kuita on havaittu Saturnuksen etäisyydelle asti.
Planetaarinen tutka on erityisen herkkä havaitsemaan metallia ja jäätä. Siksi jäiset kohteet, kuten Galilein kuut ja metallirikkaat asteroidit näkyvät tutkalla erityisen kirkkaina. Halkaisijaltaan kilometrin luokkaa olevat kiviset asteroidit näkyvät vain noin yhden astronomisen yksikön etäisyydeltä mutta metalliset asteroidit hieman kauempaakin.
Hollihaan koulu

Hollihaan koulu on Kokkolassa sijaitseva kansainvälinen alakoulu, jossa on opetusta luokilla 1-6. Koulussa on kolmesarjainen suomenkielinen koulu, jossa on noin 380 oppilasta ja 19 luokkaa. Koulun rehtorina toimii Pertti Kuosmanen. Koulu työllistää noin 50 ihmistä.
Hollihaan koulun opetuksessa painottuu kielenopetus ja se on saanut European Label -kunniamaininnan kielenopetuksesta vuonna 1998. Kielikylpytoiminta on alkanut Kokkolassa vuonna 1992. Koulu toimii alun perin kanadalaisen kielikylpyopetuksen mallin mukaisesti, jota on sovellettu suomalaiseen toimintaympäristöön. Hakeutuminen kielikylpyopetukseen tapahtuu päiväkotien (Hakalahden päiväkoti; ruotsinkieli ja The English Kindergarten of Kokkola; englanninkieli) kautta. Lapset aloittavat päiväkodissa 5-vuotiaiden ryhmissä. Kielikylpyopetus tapahtuu alkuvaiheessa suurimmaksi osaksi vieraalla kielellä. Koulussa toimivat suomen-, ruotsin- ja englanninkieliset luokat 1-6. Koulussa on myös esiopetuksen suomen- ja ruotsinkielinen luokka.
Koulu on monikulttuurinen suomalainen koulu, jossa toimi myös valmistavan opetuksen ryhmä. Koulun oppilaissa ja henkilökunnassa on noin 20 eri kansallisuutta. Koulussa on toiminut lähes 20 vuotta Kokkolan kielikylpy-yhdistyksen (KIM) ylläpitämä aamu- ja iltapäiväkerho, jolla on omat ajanmukaiset toimitilat koulukiinteistössä. Koulussa toimii vanhempainyhdistys.
Koulun peruskorjaus- ja laajennushankeessa valmistui uusia luokkatiloja sekä liikuntahalli ja ruokala. Laajennus ja peruskorjaus valmistuivat 1.1.2010 ja koulu aloitti toimintansa uudistetuissa tiloissa kevätlukukauden 2010 alussa.
Koulu sijaitsee Hollihaan kaupunginosassa, Kokkolan keskusta-alueella Englanninpuistossa lähellä urheilualueita. Kävelymatkan päässä sijaitsevat kaupungin keskustan museot, jalkapallokenttä, jäähalli, uimalli, Urheilutalo ja talviurheilupaikat.
Hunterinantilooppi

Ulkonäkö ja koko

Hunterinantilooppia on joskus kutsuttu 'nelisilmäantiloopiksi', koska sen silmien alanurkissa on voimakkaat tummat rauhaset. Hunterinantilooppi painaa 75–160 kg. Sen turkki on väriltään hiekanruskea. Lyyranmuotoiset sarvet muistuttavat impalan sarvia.

Levinneisyys

Hunterinantilooppeja elää luonnonvaraisena Pohjois-Kenian ja Etelä-Somalian rajamailla. Niitä on istutettu myös Etelä-Keniassa sijaitsevaan Tsavon kansallispuistoon vuonna 1963. Ei tiedetä tarkkaan, mistä lajin yksilömäärän voimakas väheneminen johtuu; ainakin niiden metsästäminen on melko vähäistä lajin nahan heikkolaatuisuuden vuoksi. Mahdollinen osasyy on kilpailu sen elinalueilla laiduntavan karjan kanssa.

Elintavat ja ravinto

Hunterinantiloopit laiduntavat puoliaavikolla ja syövät siellä ruohoa. Yleisin ruokailuaika on varhain aamulla tai myöhään illalla. Naaraat ja poikaset liikkuvat 5–40 yksilön laumoina, joita johtaa yksi reviiriä puolustava uros.
Rakas (kappale)

Vastaanotto

Rakas sai hyvän vastaanoton. Radio Novan kuuntelijoiden äänestyksessä se äänestettiin Haloo Helsingin parhaaksi kappaleeksi. YleX:n arvostelija Ninni Suomalaisen mukaan kappale ajaton, riipivä ja koskettava balladi.
Sattriya Nritya

Sattriya Nritya tai Sattriya on klassinen intialainen tanssiperinne Assamista, Koillis-intiasta. Uskonnollista Sattriya Nrityaa tanssittiin luostareiden kätköissä aina 1800-luvun puoliväliin asti, kunnes sitä alettiin esittää taidemuotona myös ulkopuoliselle yleisölle. Sangeet Natak Akademi hyväksyi Sattriya Nrityan Intian kahdeksanneksi klassiseksi tanssiperinteeksi vasta 15. marraskuuta 2000.
Saskatchewanin lippu

Saskatchewanin lippu on Kanadan Saskatchewanin provinssin tunnus. Se hyväksyttiin 1969. Sen vihreä yläosa symboloi provinssin pohjoisosan metsiä ja keltainen alaosa provinssin vehnän viljelya. Oikealla oleva kukka on provinssin tunnuskukka, western red lily. Vasemmalla on provinssin vaakuna, jonka punainen leijona keltaisella pohjalla symboloi Englantia ja kolme viljalyhdettä vihreällä pohjalla provinssin maanviljelyä.
Hosiojärvi (Ylitornio, Kivilompolo)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 75 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Sillä on neljä saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,25 hehtaaria. Kaikki neljä saarta ovat kooltaan aarin ja hehtaarin väliltä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,9 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0019 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 7,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Portimojärven alueella (67.91), jonka Kallijoen valuma-alueeseen (67.918) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,7 metriä mpy.
Pride (vuoden 2014 elokuva)

Juoni

Elokuva kertoo HLBT-aktivisteista, jotka päättävät kerätä rahaa lakkoileville kaivostyöläisille vuonna 1984. Ryhmä tuli tunnetuksi Lesbians and Gays Support the Miners -kampanjana, joka muodostui alkuvaikeuksien jälkeen menestyksekkääksi.
Perpetuum

Tarina

Ei niin kaukaisessa tulevaisuudessa outo poikkeama avaa universumin portit ihmisille. Tämän myötä uusi teknologia, energia, informaatio ja atomin kokoiset esineet voidaan kuljettaa minne tahansa avaruudessa. Kaikista löydöistä mielenkiintoisin on maankaltainen planeetta, jossa ihmiskunta löytää uusia energianlähteitä, jotka ovat elintärkeitä sen kehitykselle. Tiellä on kuitenkin yksi este - planeettaa asuttavat synteettiset robotinkaltaiset elämänmuodot. Niiden teknologia ja resurssit ovat ihmiskunnan uuden valloituksen määränpäänä. Pelaajat voivat ottaa osaa monilla projektin osa-alueilla taistellen etulinjassa alueista, kehittäen jo rakennettua infrastruktuuria, vaihtaen hyödykkeitä ja palveluita ja jopa päättäen omat päämääränsä ja perustaen omia muita pelaajia yhdistäviä yhtiöitään.
Mikä mieletön perhe!

Mikä mieletön perhe! (saks. Hilfe, meine Familie spinnt!) on Thomas Brezinan kirjoittama nuortenkirja, joka kuuluu sarjaan Seitsemän tassua ja Penny. Kirja julkaistiin toukokuussa 2009.

Juoni

Lähistön koirat ovat vaarassa. Ihmiset väittävät, että taistelukoirat on lopetettava ja että ne tappavat kaikki lapset. Penny saa kännykkäänsä ikäviä viestejä, joilla on seurauksensa. Hän yrittää selvittää julman ihmisen henkilöllisyyden, koska kaksi koiraakin oli vähällä kuolla. Samaan aikaan eräs menneisyyden hahmo näyttäytyy. Moosburgerin perhekin näyttää seonneen, koska Kolumbus ryhtyy pelleksi ja yrittää kerätä rahaa. Taloon tulee myös englantilainen vaihto-oppilas Julia.
Väinö Linnan aukio

Väinö Linnan aukio on Tampereen keskustassa Finlaysonin vanhalla tehdasalueella sijaitseva aukio. Se on osa Tammerkosken teollisuusmaisemaa, jonka Museovirasto on vuonna 2009 luokitellut valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Nykyään aukiota ympäröivissä rakennuksissa toimii muun muassa Työväenmuseo Werstas ja Mehiläisen yksityissairaala.

Historiaa

Aukio sai alkunsa 1860-luvulla, kun tehdasrakennukset rajasivat alueelle sisäpihan. Aukion vanhin rakennus on kuusikerroksinen Vanha tehdas eli Kuusivooninkinen (1837), joka oli Suomen ensimmäinen nykyaikainen tehdasrakennus. Siellä työskenteli aikoinaan myös kirjailija Väinö Linna, jonka mukaan aukio nimettiin vuonna 1995.
Finlaysonin tekstiilituotanto päättyi alueella 1990-luvun puolivälissä, minkä jälkeen alkoi rakennusten peruskorjaus. Väinö Linnan aukio kunnostettiin vuonna 2005. Sen laidalle, puretun tehdasrakennuksen paikalle,  valmistui samalla uusi sairaala, jonka ulkoseinään sijoitettiin Väinö Linnan muotokuva (1995). Graniittinen patsas on kuvanveistäjä Raimo Heinon viimeisiä teoksia.
Heidi Sohlberg

Heidi Johanna Sohlberg (o.s. Willman, s. 17. toukokuuta 1981 Jyväskylä) on Miss Suomi ja Miss Baltic Sea vuodelta 2001.
Koulutukseltaan Sohlberg on ylioppilas, ja suorittaa optiikkahiojan ammattitutkintoa. Hän oli vuoteen 2018 saakka naimisissa Niklas Sohlbergin kanssa ja heillä on kaksi tytärtä. Sohlbergilla diagnosoitiin kesäkuussa 2016 rintasyöpä, joka leikattiin saman vuoden heinäkuussa. Häneltä poistettiin tuolloin kummatkin rinnat ja lokakuussa 2018 myös munasarjat.