Tiedevastaisuus

Tiedevastaisuus on kanta jossa vastustetaan tiedettä. Tiedevastaisuudessa hylätään tiede ja tieteellinen menetelmä. Tiedevastaisuus on eri asia kuin tiedekritiikki.
Tiedevastaisuuteen liittyy se, että ihminen on epärationaalinen eläin jota totuus ei kiinnosta. Ihminen ei ole luontaisesti rationaalinen olento. Arkiajattelu hylkii tiedettä ja ihmisen arkiajattelun mukaan esimerkiksi ilmasto ei lämpene kun on kylmä talvipäivä. Analyyttinen ajattelu on elämän säilymisen kannalta toissijainen ajattelumuoto. Se on liian hidasta, jotta se pitäisi hengissä.
Tiedevastaisuutta aiheuttavat myös ideologia, uskonto ja kapea taloudellinen etu.

Uskomuslääkintä ja luontaistuotteet

Uskomuslääkintää kannattavat hylkäävät näyttöön perustuvan lääketieteen. Näyttöön perustuva lääketiede on ainoa keino hoitojen ja hoitamisessa käytettävien tuotteiden turvallisuudesta ja tehokkuudesta varmistumiseen. Internetistä saatava informaatio vaihtoehtohoidoista on uskovaista ja epäkriittistä. Näyttöön perustuvuus käsitteenä on kuitenkin kriisissä sen väärinkäytön vuoksi. Luontaistuotteet eivät tule markkinoille lääkeviranomaisen ennakkovalvonnan kautta. Luontaistuotevalmisteiden vaikutukset ovat usein epäselviä ja tehdyt tutkimukset epätieteellisiä. Luontaistuotteissa lumevaikutus (plasebo) voi olla melko suuri. Ei ole olemassa tutkimustietoa jonka mukaan jokin vaihtoehtoinen hoitomuoto parantaisi esimerkiksi syövän. Ihmiset pitävät ajatuksesta että vaihtoehtoiset hoitomuodot ovat luonnonmukaisia tai myrkyttömiä. Toisaalta luontaistuotteiden sisältöä ei kontrolloida kovin tarkasti ja joistain luontaistuotteista on löydetty myrkkyjä ja jotkin luontaistuotteet voivat aiheuttaa maksavaurion.

Rokotusten vastustaminen

Rokotuksen vastustamista on esiintynyt jo menneinä vuosisatoina, mutta nykyaikana sen perustelut ovat muuttunut pääasiassa kahtalaisiksi. Toisaalta epäillään, että rokotusten taustalla on taloudellisen hyödyn etsiminen, toisaalta katsotaan, että rokotuksilla on enemmän tai vähemmän vakavia haittavaikutuksia. Usein taustalla voi olla maailmankuva.

Älykkyyserot

Yksi luontoa ja kasvatusta koskeva debatti on käyty ihmisen älykkyydestä. Rodulliset älykkyyserot on aihe, jossa ympäristötekijöillä on selitetty olevan suuri osuus ja väittämän mukaan korjaamalla ympäristötekijöitä kyetään ryhmien osoittamia eroja kaventamaan. Tutkija Charles Murrayn mukaan ei kuitenkaan tiedetä kuinka ympäristötekijöitä muuttamalla ryhmien väliset erot kyettäisiin poistamaan. Tutkija Bruce Lahn on löytänyt aivojen kasvuun ja älykkyyteen vaikuttavia geenejä, joita ei kaikilla ihmisroduilla ole samassa määrin. Saharan eteläpuolella elävällä negridisellä rodulla tietty geeni ei ole yleinen. Vuonna 2017 on löydetty 52 ihmisen älykkyyteen vaikuttavaa geeniä. Tieteellisesti on osoitettu 4-vuotiailla lapsilla että kyky arvioida määriä on synnynnäinen ominaisuus, joka vaikuttaa matemaattiseen kyvykkyyteen myöhemmin elämässä. Aikaisemmin ajateltiin että matemaattiset taidot ovat kulttuurisia ja kieleen sidottuja ja että taitojen oppimisessa kestäisi useita vuosia.

Naisten ja miesten eroavaisuudet

Toinen luontoa ja kasvatusta koskeva debatti on naisten ja miesten eroavaisuudet. Kolmannen aallon feministeillä on taipumuksena hylätä biologian ja antropologian tarjoamat todisteet naisten ja miesten eroavaisuuksista patriarkaatin vahvistusharhana. Kolmannen aallon feministit myös hylkäävät transliikkeen esittämät todisteet miesten ja naisten aivojen eroavaisuuksista, joilla transihmiset perustelevat transsukupuolisuuden olemassaoloa. Sarah M. Burken et. al tutkimuksessa vuodelta 2017 löydettiin merkittävät erot heteronaisten ja heteromiesten aivoista aivokuvauksella. Toisaalta lesbojen ja homomiesten aivot olivat lähes identtisiä.