Nuuska

Nuuska eli suunuuska on tupakasta valmistettu tuote, jota käytetään useimmiten ylä- tai alahuulen alla, josta sen sisältämä nikotiini imeytyy verenkiertoon suun limakalvojen kautta. Nuuskan myynti kiellettiin vuonna 1992 kaikissa silloisissa EU-maissa Maailman terveysjärjestön suositusten perusteella, mutta Ruotsissa nuuskan valmistus ja myynti on sallittu poikkeusluvalla. Manner-Suomessa nuuskan myynti kiellettiin vuonna 1995. Nuuskaa kulkeutuu Suomeen erityisesti Ruotsista ja Venäjältä, vaikka nuuskan myynti kiellettiin Venäjällä vuonna 2016.

Historia

Eurooppaan ensimmäisenä levinnyt tupakan käyttömuoto oli nuuskaaminen. 1500-luvun loppupuolella nenänuuskan käytöstä tuli Ranskan hovin arvostama tapa. Nuuskaaminen levisi Ranskan hovista muualle Eurooppaan 1700-luvulla. Nenänuuskan käyttö väheni selvästi Ranskan vallankumouksen yhteydessä suuressa osassa Eurooppaa ja piipun ja savukkeen polttaminen kasvatti suosiotaan. Nykyinen kostea nuuska on peräisin Ruotsista, jossa se kehitettiin 1800-luvun aikana. Myös Itämeren rannalla, Gdańskin seudulla asuvat kašubit käyttävät nuuskaa yleisesti.

Koostumus

Nuuska koostuu pääasiassa tupakasta (40–45 %) ja vedestä (45–60 %). Yhteensä nuuska sisältää noin 2 500 erilaista kemikaalia. Muita nuuskan sisältämiä aineita ovat natriumkarbonaatti, natriumkloridi (ruokasuola), savuaromi ja kosteudensäilytysaineet. EU:n elintarvikkeiden merkintälain mukaan ruotsalaiseen nuuskaan tuli pakolliseksi ilmoittaa 25. marraskuuta 2005 alkaen nuuskan koostumus. Yleinen myytti, että nuuskaan olisi joskus lisätty lasinsirpaleita, ei pidä paikkaansa. Myytti on syntynyt todennäköisesti kiteytyneestä suolasta.
Tupakkaverkon mukaan nuuska sisältää jopa 20 kertaa enemmän nikotiinia kuin tupakka. Nuuskan ja savukkeiden aiheuttamat veren nikotiinipitoisuudet ovat keskimäärin yhtä suuret. Nuuskaajan nikotiiniannos on kuitenkin keskimäärin suurempi kuin tupakoivan. Tämä johtuu siitä, että nuuskatessa nikotiinin huippupitoisuus veressä saavutetaan hitaammin kuin savukkeilla, mutta pitoisuus säilyy korkealla tasolla pidempään kuin tupakoidessa.
Nikotiini aiheuttaa vahvaa riippuvuutta. Nitrosoamiinien kaikkia haittavaikutuksia ei vielä tunneta. Näiden aineiden määrä nuuskassa riippuu käytetyn tupakan valmistusprosessista; uunissa kuivatettu ja paahdettu tupakka sisältää enemmän PAH-yhdisteitä kuin käymisprosessilla valmistettu tai ilmakuivattu tupakka. Amerikkalaisessa nuuskassa on tyypillisesti enemmän haitallisia kemikaaleja. Nuuska sisältää raskasmetalleja, kuten lyijyä, kadmiumia, arsenikkia ja nikkeliä, jotka kertyvät elimistöön. 
Erilaiset sekoitukset eri tupakkalajeista sekä aromi- ja makuaineet antavat eri nuuskamerkeille oman maun ja koostumuksen. Makuun vaikuttavat muun muassa siemenlajike, ilmasto, viljelypaikka ja tupakan kuivausmenetelmä, valmistusprosessissa käytettävä lämpökäsittely sekä muut lisäaineet.

Valmistus

Valmistuksessa on kolme päävaihetta: jauhatus, sekoitus ja pakkaus. Nuuskaa valmistetaan nykyisin ilmakuivatusta tupakasta, jota tuodaan Etelä- ja Pohjois-Amerikasta sekä Aasiasta. Valmistusprosessissa tupakka jauhetaan syöttämällä sitä myllyyn, jossa se jauhetaan karkeaksi, keskikarkeaksi tai hienoksi jauheeksi. Sekoitusvaiheessa tupakkaan lisätään vesi ja suola, minkä jälkeen seosta lämmitetään. Lämmityksen jälkeen nuuska jäähdytetään ja siihen lisätään muut ainekset, yleensä paistettua ruokasoodaa, säilytysaineita ja erilaisia aromeja. 
Annosnuuska (pussinuuska) pakataan pusseihin ja suljetaan tiivisti muovirasioihin. Muovirasioita käytetään säilyvyyssyistä, koska annosnuuska kuivuu irtonuuskaa nopeammin. Irtonuuska pakataan vahatusta pahvista tai muovista valmistettuihin rasioihin. Nuuskapakkauksia säilytetään kylmässä. Kylmäsäilytyksessä nuuska kypsyy ja saa luonteenomaisen arominsa ja makunsa. Myyntipisteissä nuuska säilötään kylmäkaappeihin ja kotona jääkaapissa tai pakastimessa.
Ruotsalainen nuuska saatetaan joskus sekoittaa amerikkalaiseen savuttomaan tupakkaan (moist snuff), mutta niiden valmistus ja käyttö eroavat hieman toisistaan. Amerikkalaista versiota käytetään perinteisesti alahuulessa, josta myös toisinaan käytetään nimeä dipping tobacco. Valmistustapa eroaa muun muassa siinä, että tupakkaa ei yleensä pastöroida valmistuksen aikana toisin kuin ruotsalainen nuuska. Amerikkalaisen nuuskan makuaineina ei myöskään yleisesti käytetä suolaa; sen sijaan erilaisia mausteita käytetään, ja tuotteet ovat usein makeampia.

Myynti

Nuuskaa myydään annospusseihin pakattuina (ruots. portionssnus) tai irtonuuskana (ruots. lössnus). Annospussien selluloosakuidusta valmistettu harsokangas estää tupakan suoran kosketuksen limakalvoon, ja se voidaan asettaa suoraan rasiasta suuhun. Kostea irtonuuska laitetaan huulen alle yleisimmin nuuskatykillä, tai vaihtoehtoisesti se pyöritellään sormin ensin kiinteämmäksi, yleisesti pallomaiseksi, ettei se hajoa huulen alla ja leviä suuhun. Pidempään nuuskaa käyttäneet eivät yleisesti käytä nuuskatykkiä eivätkä pyörittele nuuskasta palloa, sillä samalla nuuskasta häviää kosteutta, vaan nuuska poimitaan purkista kaikilla viidellä sormella, puristetaan hiukan yhteen ja asetetaan suoraan huulen alle. 42 gramman irtonuuskarasia maksaa Ruotsissa merkistä riippuen noin 3,5–5,5 euroa ja Norjassa 6–7 euroa. Pussinuuska taas on edullisempaa, sillä nuuskaa niissä yleensä on noin puolet vähemmän (18,9 tai 24 g). Hintahaitari pussinuuskalla on noin 1,5–4,5 euroa purkkia kohden, tässäkin merkistä riippuen. Ruotsalaista nuuskaa myydään noin 300 miljoonaa yksikköä joka vuosi Pohjoismaiden markkinoille. 
Vuonna 2006 Swedish Matchin markkinaosuus Ruotsissa oli 90 %. Kilpailijan Gallaher och Fiedler & Lundgenin omistaa tanskalainen Skandinavisk tobakskompani. Englantilainen yritys BAT myy kokeeksi nuuskaa Ruotsissa.
Vuoden 2012 viimeisellä neljänneksellä Swedish Match'in osuus nuuskamyynnistä Skandinaviassa oli 75 %. Tämä johtuu viime vuosien lisääntyneestä tarjonnasta sekä kilpailusta varsinkin edullisempien nuuskien keskuudessa. Täysihintaisten nuuskien myynnistä Swedish Match vastasi 95 % osuudesta.
Nuuskan myynti ja luovutus on kiellettyä Suomessa. Stakesin mukaan vuonna 2005 nuoret saivat nuuskaa ulkomailta tai laivalta.
1.10.2010 voimaan astuneen Suomen tupakkalain mukaan yksityishenkilö saa tuoda Suomeen matkatavarana enintään 30 kappaletta maksimissaan 50 gramman nuuskarasiaa omaan henkilökohtaiseen käyttöön.
Ruotsin nuuskamarkkinoita johtaa Tornion rajakaupunki Haaparanta. Haparandabladet-lehti selvitti vuonna 2011, että paikkakunnan nuuskakaupan arvo on jo 120 miljoonaa Ruotsin kruunua. Se on yli kymmenen miljoonaa euroa vuodessa. Lehden mukaan nuuska on Ikean huonekalujen ohella suosituin kauppatavara Haaparannalla ja koko Tornionlaaksossa.
Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto FDA hyväksyi marraskuussa 2015 kahdeksan uuden ruotsalaisen nuuskan myynnin USA:ssa. Viraston mukaan nuuska "ei merkittävästi vahingoita väestön terveyttä".  FDA painotti kuitenkin lausunnossaan, ettei se pidä nuuskaa täysin vaarattomana. FDA-päätöksen on arveltu ohjaavan tupakkateollisuutta panostamaan nykyistä enemmän varoja uusien tuotteiden kehittelyyn tupakanpolton vähentyessä.

Lainsäädäntö

Nuuskan myynti kiellettiin vuonna 1992 kaikissa EU-maissa (direktiivi 2001/37/EY(1) 8) WHO:n suositusten perusteella. WHO:n mukaan haitat ovat ilmeiset eikä nuuskassa ole juurikaan terveyshyötyjä. 1995 Unioniin liittyessään Ruotsi sai erivapauden pitää nuuska markkinoilla. Lupa edellyttää, että Ruotsi sitoutuu estämään tuotteidensa myynnin muihin EU-maihin. Myös Tanskassa myydään laillisesti irtonuuskaa (lössnus), mutta pussinuuskan myynti on kiellettyä. Nenänuuskaa ja purutupakkaa saa laillisesti myydä Suomessa. Niiden kieltämistä kuitenkin suunnitellaan sisällytettäväksi tulevaan tupakkalain uudistukseen. Suomessa on lainsäädäntötyössä vuodesta 2010 noudatettu terveyspoliittista linjausta, jossa tupakkatuotteiden haittojen vähentämisen sijasta tavoitteena on tupakkatuotteiden käytön loppuminen. Haittoja vähentävä lainsäädäntö todella vähentäisi lukuisten tieteellisten tutkimusten mukaan merkittävästi syöpäkuolemia.
Euroopan parlamentin Ministerineuvoksen päätöksellä kesäkuussa 2001 savuttomien tupakkatuotteiden myyntipakkauksista poistettiin varoitusmerkintä ”Aiheuttaa syöpää”. Myöhemmät valitukset EY-tuomioistuimiin nuuskan myynnin vapauttamiseksi koko EU:n alueella eivät ole menneet läpi.
Nuuskan myynti kiellettiin Suomessa vuonna 1995. Käyttöä ei kriminalisoitu. EU-tuomioistuin kielsi nuuskan myynnin 2006 myös Ahvenanmaalla ja Ahvenanmaalla rekisteröidyissä laivoissa. Nuuskaa myytiin laivoilla ja Ahvenanmaalla EU-lain vastaisesti vuodesta 1995. Ruotsinlaivoilla nuuskaa myydään edelleen kuitenkin laillisesti Ruotsin aluevesillä. Suomen viranomaiset ovat olleet huolissaan laivojen nuuskan myynnin kielteisistä terveydellisistä vaikutuksista. Ahvenanmaan maakunnalle laivoilla myytävällä nuuskalla on taloudellista merkitystä. EU:n tuomioistuin antoi Suomelle langettavan tuomion, koska Suomi ei noudattanut EU-lain velvoitteita ja koska Ahvenanmaa ei ole saattanut nuuskan myyntikieltoa osaksi lainsäädäntöään. Suomen valtio velvoitettiin korvaamaan komission oikeudenkäyntikulut.
Monet urheilujärjestöt, muun muassa salibandy- ja jääkiekkoliitot, kielsivät nuuskan käytön Suomessa kilpailutoiminnan yhteydessä vuonna 1998. San Francisco kielsi nuuskan käytön puistoissa ja urheiluareenoilla vuonna 2005.
Osa käyttäjistä ja valmistajat esittävät, että nuuska pitäisi kansanterveyden nimissä sallia, koska nuuska on vaihtoehto tupakanpoltolle ja terveyshaitoiltaan tupakanpolttoa lievempi. Ruotsalaisten tutkijoiden mielestä nuuskan korkea nikotiinipitoisuus synnyttää riippuvuuden nopeasti ja siitä vieroittautuminen on jopa vaikeampaa kuin savukkeiden polton lopettaminen. Joidenkin tutkijoiden mukaan nuuskaaminen toimii porttina tupakoinnille. 41 % nuuskaavista viidesluokkalaisista tukholmalaispojista oli tupakoijia vuosi myöhemmin. Vastaava luku USA:ssa on 40 %. Toisten tutkijoiden mukaan tupakoinnin väheneminen perustuu kansanterveyden tupakoinnin ehkäisytyön aktiivisuuteen. Samalla he olivat huolissaan siitä, että nuuskaamisen ei ole todistettu vähentävän tupakointia.
Suomen eduskuntapuolueista Ruotsalainen Kansanpuolue ajaa nuuskan myynnin vapauttamista Suomessa. Nuuska oli puolueen EU-vaaliohjelmassa 2014 vaaleissa. Puolue yrittää ajaa asiaa EU-parlamentin kautta vaikuttamalla tulevaan tupakkadirektiiviin. Carl Haglundin mukaan Suomen tulisi sallia myynti ja käyttää siten saadut verotulot nuuskan aiheuttamiin haittoihin.
Nyt verotulot valuvat Haglundin mukaan Ruotsiin.
Muiden puolueiden edustajista Sdp:n varapuheenjohtaja Eero Vainio on ehdottanut nuuskan myynnin sallimista Alkoissa. Suomen Tullin selvityksen mukaan Suomessa nuuskan laittomaan tuontiin ja välitystoimintaan liittyvän harmaan talouden laskennallinen valmisteverojen arvo olisi noin 26-42 miljoonaa euroa vuodessa. Vuonna 2012 Suomeen tuotiin jo 8,5 miljoonaa nuuskarasiaa. Myös Suomen Keskustan kansanedustaja Mikko Kärnä ajaa nuuskan myynnin vapauttamista Suomessa vedoten menetettyihin verotuloihin. Hän haluaa lopettaa nuuskan laittoman kaupan. Kärnän mukaan "Ruotsi oli pakotettu poistamaan nuuskarasioista varoitukset syövän aiheuttamisesta, koska tällaisesta ei ole ainakaan toistaiseksi löytynyt tutkimuksellista näyttöä. Ja vaikka lähtisimmekin siitä, että nuuskalla on negatiivisia kansanterveydellisiä vaikutuksia, ei ole mitään järkeä antaa verotulojen valua ulkomaille."Vihreiden päihdepoliittisessa ohjelmassa vuodelta 2003 vastustetaan nuuskan myyntiä Ahvenanmaalla ja Ahvenanmaan lipun alla purjehtivissa aluksissa. Kokoomuksen entinen kansanedustaja Kalervo Kummola puolestaan haluaisi kieltää nuuskan käytön kokonaan. Suomen Jääkiekkoliiton väistyvänä toimitusjohtajana Kummola onkin esittänyt nuuskalle totaalikieltoa jääkiekkoon. Kokoomus ei puolueena ole ottanut kantaa nuuskaan, mutta entinen puheenjohtaja Alexander Stubb on aiemmin kertonut käyttäneensä nuoruudessa nuuskaa. Myös Vasemmistoliiton entinen puheenjohtaja Paavo Arhinmäki on myös käyttänyt nuuskaa, jopa eduskunnan istuntosalissa. Perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini on Arhinmäen kannattamana esittänyt nuuskaveroa eli myynnin vapauttamista Suomessa yhtenä mahdollisena uutena tulolähteenä valtiolle.

Käytön haitat

Nuuskan käyttö aiheuttaa nikotiiniriippuvuuden samaan tapaan kuin tupakoiminen. Nuuska-annoksissa on enemmän nikotiinia kuin savukkeissa, mutta tutkimusten mukaan nikotiinia imeytyy molempien käyttäjien verenkiertoon liki pitäen saman verran. Irtonuuskaa pidetään haitallisempana suun limakalvoille kuin pussinuuskaa. Nuuskan aiheuttamia terveyshaittoja ovat muun muassa nähtävät suun limakalvon vauriot, muutokset ikenissä ja hampaiden värjäytyminen. Euroopan komission tieteellisen komitean raportin mukaan on kuitenkin "kiistämätön tosiasia, että tupakan käytön vaihtaminen nuuskaan vähentää tupakkajohdannaisten tautien esiintymistä".
Jo suhteellisen lyhytaikaisen nuuskaamisen jälkeen suun limakalvolla alkaa näkyä muutoksia. Pitkään käytettynä nuuskaus johtaa ikenien vetäytymiseen. Paljastuneet hammaskaulat ovat alttiita värjäytymille. Nuuskan käytön lopettaminen ei korjaa näitä vaurioita. Sen sijaan siihen kohtaan limakalvoa, jossa nuuskamälliä pidetään, saattaa kehittyä vaalea paksunema, niin sanottu nuuskaleesio. Nuuskaleesio häviää kuitenkin yleensä joidenkin viikkojen kuluttua. Nuuskan nikotiini aiheuttaa samanlaisia haittoja kuin tupakan nikotiini. Hermoston toiminta ja hormonitasapaino häiriintyvät, kunto heikkenee asteittain, pituuskasvu heikkenee ja voi pysähtyä. Nuuskaajalla saattaa ilmentyä unettomuutta, päänsärkyä ja hikoilua. Osa nuuskasta tulee väistämättä niellyksi ja voi muuttaa jo pieninä annoksina sisäeritystoimintaa rasittaen sydäntä ja häiriten mahalaukun luonnollista toimintaa.
Nuuskaamisen yhteyttä syöpään, erityisesti suusyöpiin, on tutkittu. Nykykäsityksen mukaan nuuska altistaa joillekin syöville, mutta ei kuitenkaan samassa määrin kuin tupakointi. WHO:n raportin mukaan nuuska on savuttomien tupakkatuotteiden joukossa huomattavasti vähemmän vaarallinen kuin tupakka. Ruotsalaisen nuuskan käytön altistavia vaikutuksia suu-, keuhko- ja haimasyöpiin tutkittiin laajassa tutkimuksessa, jossa 279 897:n ruotsalaisen rakennustyöntekijän nuuskankäyttöä seurattiin 25 vuoden ajan. Tutkimuksessa nuuskan käytön ja suu- tai keuhkosyövän välillä ei löydetty yhteyttä. Tämän tutkimuksen mukaan nuuskan käyttö lisää haimasyövän riskiä, mutta riski on silti pienempi kuin tupakoitsijoilla, mutta reilusti suurempi kuin niillä, jotka eivät käytä nuuskaa. Tupakointi lisäsi merkitsevästi kaikkien tutkittujen syöpien esiintyvyyttä. Ruotsissa, jossa joka viides mies käyttää nuuskaa, suu- ja huulisyövän ilmaantuvuus on pienimpiä koko Pohjois-Euroopassa. WHO:n mukaan ruotsalaisilla miehillä esiintyy vähiten keuhkosyöpää Euroopassa osaksi pienen tupakoimisasteen vuoksi. Ruotsalaisia selvästi enemmän tupakoivilla tanskalaisilla ja britellä on melkein kaksinkertaisesti yleisemmin keuhkosyöpää kuin ruotsalaisilla.
OECD:n vertailutilastojen mukaan ruotsalaiset polttavat vähiten tupakkaa EU:ssa.  Vertailututkimuksen mukaan keuhkosyöpäkuolemat puoliintuisivat EU:ssa, jos kaikki EU-kansalaiset kuluttaisivat tupakkatuotteita ruotsalaisten tapaan. WHO:n mukaan maailmanlaajuisesti tupakan aiheuttamiin syöpiin kuolee 8,2 miljoonaa ihmistä, joka on 13 prosenttia kaikista kuolemista. EU:ssa tupakan aiheuttamia syöpäkuolemia on vuodessa 2,6 miljoonaa. Syöpäkuolemat vähenisivät EU:ssa siis 1,3 miljoonalla vuodessa, jos muissakin EU-maissa kulutettaisiin tupakkatuotteita, kuten Ruotsissa. Maailmanlaajuisesti tupakan aiheuttamien syöpäkuolemien määrän WHO arvioi lisääntyvän 70 prosentilla seuraavan kahden vuosikymmenen aikana. 
Ruotsissa keuhkosyöpä on naisten tyypillisin syöpään liittyvä kuolinsyy, miehillä toiseksi suurin eturauhassyövän jälkeen. Naisten keuhkosyöpä on lisääntynyt voimakkaasti 1980-luvulta lähtien, kun taas miesten keuhkosyöpätapaukset ovat vähentyneet. Ruotsalaisnaisilla keuhkosyöpä on yleisempää kuin miehillä: alhaisesti koulutetuille ruotsalaisnaisilla on 71 keuhkosyöpätapausta 100 000 asukasta kohden, miehillä 61 tapausta. Myös lukion jälkeen lisäkoulutustan saaneiden naisten keuhkosyöpään sairastuminen on miehiä tyypillisempää (N:33/100000, M:29/100000).
Ruotsissa 30-44 vuotiaiden miesten tupakoiminen putosi vain viiteen prosenttiin vuonna 2016. Ruotsi, jonka terveyspolitiikkana esimerkiksi nuuskan myyntikiellon sijaan tupakan terveyshaittojen vähentäminen, on ensimmäinen valtio, joka on saavuttanut kansainvälisten terveysjärjestöjen asettaman tupakanpolton vähetämisen tavoitteen, jonka kamppanjanimi on the Endgame.  
Sairastumisalttius sydän- ja verisuonitauteihin on nuuskaajilla suurempi kuin kokonaan tupakoimattomilla. Nuuska aiheuttaa savukkeiden tapaan voimakkaan riippuvuuden pääasiassa sen sisältämän nikotiinin takia, jota se sisältää yleensä jopa moninkertaisesti enemmän kuin savukkeet. Suomen Syöpäjärjestön mukaan tupakoidessa nikotiinipitoisuus on ensimmäisten minuuttien aikana kaksinkertainen verrattuna nuuskaamiseen ja tavanomaisella päiväannoksella nuuskan käyttäjä saa nikotiinia 3–5 kertaa enemmän kuin savukkeita polttava.
Pitkäaikainen nuuskaaminen voi ehkäistä MS-taudin riskiä jopa 70 prosentilla, mutta tutkijat eivät silti suosittele nuuskan käyttöä, koska sillä on muita haittavaikutuksia terveyteen.
Myös USA:ssa savuttomat tupakkatuotteet herättävät vilkasta keskustelua. Toiset puoltavat sairaushaittojen ja syöpäkuolemin vähentämistä vähemmän vaarallisilla tupakkatuotteilla, toiset vastustavat kaikkia tupakkatuotteita. Yhdysvaltojen tartuntatautien valvonta- ja ehkäisykeskus (Centers for Disease Control and Prevention) järjesti keväällä 2017 The Great American Spit Out -tapahtuman, jossa savuttomien tupakkatuotteiden ja perinteisten tupakkatuotteiden terveysvaikutukset rinnastettiin. National Youth Surveyn mukaan 93 prosenttia amerikkalaisista uskookin savuttomia tupakkatuotteita yhtä vaarallisiksi kuin savutupakoita.