google/wiki40b huggingface dataset:
Africa

Africa oli Rooman provinssi, joka vastasi osapuilleen nykyisen Tunisian aluetta ja Libyan rannikkoa. Provinssin mukaan sai myöhemmin nimensä koko Afrikan manner.
Provinssi perustettiin vuonna 146 eaa. kolmannen puunilaissodan jälkeen, kun Rooma valtasi Karthagon silloiset alueet. Provinssin pääkaupungiksi tuli Utica, ja sen johtoon tuli prokonsuli. Keisariajalla Africasta tuli senaatin hallitsema provinssi. Diocletianus jakoi provinssin kahteen osaan, jotka olivat Africa Proconsularis ja Africa Byzacena (Africa Nova, Numidia). Nämä pysyivät valtakunnan osana siihen asti, kunnes vandaalit valtasivat ne 400-luvulla. Vuonna 533 keisari Justinianus I lähetti sotapäällikkö Belisariuksen valtaamaan Afrikan pohjoisrannikon takaisin valtakunnalle. Tämän jälkeen alueesta muodostui Afrikan eksarkaatti, joka kuului Rooman valtakuntaan aina 600-luvulla tapahtuneisiin muslimien valloituksiin saakka.
Janne Mononen

Kansainväliset kilpailut

Mononen kilpaili maailmancupissa kahdesti Lahdessa maaliskuussa 2012. Yhdistelmäkilpailussa hän ei selviytynyt maaliin tultuaan kierroksella ohitetuksi. Perinteisen tyylin sprintissä Mononen oli 79:s.
Skandinavia Cupissa Mononen kilpaili ensimmäisen kerran vuonna 2006. Parhaimmillaan hän on ollut 11:s 15 kilometrin perinteisen tyylin kisassa Östersundissa 4. tammikuuta 2013.
FIS-kilpailuissa Mononen on ollut palkintopallilla kerran. Hän oli kolmas Ylitorniolla kymmenen kilometrin perinteisen tyylin kisassa 9. huhtikuuta 2007.

Kansalliset kilpailut

Henkilökohtaisissa SM-kilpailuissa Mononen on ollut parhaimmillaan 12:s 50 kilometrin perinteisen tyylin kisassa Imatralla 2012. 
SM-viesteistä Mononen on saavuttanut kaksi mitalia Vantaan Hiihtoseuran joukkueessa. Imatralla 2012 hän oli saavuttamassa Suomen-mestaruutta yhdessä Niklas Collianderin, Olli Hiidensalon ja Matti Heikkisen kanssa. Vaajakoskella 2014 Mononen hiihti pronssia yhdessä Mikko Kuuselan, Hiidensalon ja Heikkisen kanssa.

Yksityiselämä

Mononen meni kesäkuussa 2013 naimisiin hiihtäjä Laura Monosen (o.s. Ahervo, s. 1984) kanssa.
Prokles

Prokles (muinaiskreikaksi Προκλῆς) oli kreikkalaisessa mytologiassa Aristodemoksen ja Argeian poika ja Spartan mytologinen kuningas. Häntä pidetään kaksoisveljensä Eurystheneen kanssa Spartan kaupunkivaltion perustajana ja eurypontidien kuningassuvun ensimmäisenä kuninkaana.
Sen jälkeen kun herakleidit olivat valloittaneet Peloponnesoksen, maat jaettiin hyökkäysten osallistuneiden veljesten kesken arvalla. Eurysthenes ja Prokles saivat isänsä osuuden, joka osui Lakoniaan.
Vähä Haukijärvi (Virrat)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Toisveden alueella (35.42), jonka Naulaojan valuma-alueeseen (35.426) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,2 metriä mpy.
Mustaselkämonninen

Koko ja ulkonäkö

Mustaselkämonninen on pienehkö monninen, jonka pituus on noin viisi senttiä.

Alkuperä

Mustaselkämonninen on kotoisin Etelä-Amerikasta, Rio Metasta.

Käyttäytyminen

Kuten muut monniset, mustaselkämonninen oleilee mieluiten pohjassa, jonka soran pitää olla pienirakeista ja pyöreää ilman teräviä reunoja, jotta se ei vahingoita siihen viiksiään. Viihtyy parvessa.

Vesiolot

Sopiva lämpötila on 22-26 °C, pH 6-8 ja vesi pehmeästä keskikovaan (dH 2-25).
Saharalaiset kielet

Saharalaiset kielet ovat Keski-Sudanissa Tšadjärveä ympäröivällä alueella ja Saharan keskiosassa puhuttujen nilosaharalaisten kielten ryhmä. Siihen kuuluvat kanuri ja sen lähisukukieli kanembu, tubujen puhumat teda ja daza sekä zaghawa ja berti. Kielten sukulaisuussuhteista on esitetty erilaisia käsityksiä. Kehittyneitä kirjakieliä ovat vain kanuri ja kanembu.
Arsenal de Rochefort

Arsenal de Rochefort oli Ranskan merivoimien vuonna 1665 perustettu telakalla varustettu tukikohta Rochefortissa Ranskassa. Tukikohta suljettiin vuonna 1926.
Joulukuussa 1665 Jean-Baptiste Colbert valitsi Rochefortin merivoimien sijoitus-, puolustus- ja täydennystukikohdaksi. Sataman linnoitti Ludvig XIV:n linnoituskomissaari Sébastien Le Prestre de Vauban. Vuosina 1666–1669 hallitsija valmistutti alueelle tuon ajan Euroopan pisimmän rakennuksen köydenpunomon Corderie Royalen, jossa valmistettiin köysiä laivaston alusten takilointiin. Köydenpunonta lakkasi 1867 ja tukikohta suljettiin 1926.
Hermes Trismegistos

Hermes Trismegistos (m.kreik. Ἑρμῆς ὁ Τρισμέγιστος, Hermēs ho Trismegistos, Hermes kolmesti-suurin) oli synkretistinen jumala, jossa yhdistyivät kreikkalaisen taruston Hermes ja egyptiläisen taruston Thot. Molemmat olivat omissa mytologioissaan kirjoituksen ja taikuuden jumalia, jotka ohjasivat sieluja tuonpuoleiseen. Heidät rinnastettiin samaksi jumalaksi erityisesti hellenistisessä Egyptissä.
Samaa nimeä käytetään myös pseudepigrafisesta kirjoittajasta, joka on kirjoittanut 42 kirjaa käsittävän teoksen nimeltä Hermetica. Kyseessä ei ole historiallinen henkilö vaan joukko egyptiläisiä kirjoittajia. Teos on kirjoitettu joskus 300 eaa. - 100 jaa., ja se on tullut tunnetuksi vuosina 100–200, mutta myöhemmin sen yleisesti uskottiin olevan peräisin Mooseksen ajan Egyptistä. Teoksesta on jäljellä 17 kreikankielistä osaa, niin sanottu Corpus Hermeticum.
Kiinnostus teokseen heräsi 1500-luvun lopulla uudelleen Italiassa, ja tuolloin syntyi hermetismin nimellä kulkenut okkultistinen liike. Suuri osa keskiajan ja nykyajan magiasta perustuu hermeettisiin teoksiin.
Fatbardhe Hetemaj

Fatbardhe ”Fade” Hetemaj (s. 20. elokuuta 1985 Skënderaj, Kosovo, Jugoslavia) on suomalainen kokoomuksen poliitikko. Hänet valittiin vuoden 2012 kunnallisvaaleissa Helsingin kaupunginvaltuustoon kaudelle 2013–2016.

Nuoruus ja perhe

Hetemaj tuli perheensä mukana Suomeen pakolaisena vuonna 1992. He pakenivat Kosovon albaaneihin kohdistunutta sortoa. Saatuaan pysyvän oleskeluluvan perhe muutti Oulusta Heikinharjun vastaanottokeskuksesta Helsinkiin. Hetemaj sai Suomen kansalaisuuden vuonna 2004.
Hetemaj’lla on sisko ja kaksi veljeä. Hänen veljensä Perparim ja Mehmet ovat molemmat ammattilaisjalkapalloilijoita. Hän on itse harrastanut salibandya ja koripalloa. Lukioaikanaan hän oli voittamassa salibandyn tyttöjen Suomen mestaruuksia Tapanilan Erässä. Hän oli pelipaikaltaan puolustaja.

Koulutus ja työura

Hetemaj kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin luonnontiedelukiosta, minkä jälkeen hän on opiskellut kauppatieteitä. Hän valmistui kauppatieteiden kandidaatiksi englantilaisesta Worcesterin yliopistosta ja on suorittanut maisteriopintoja Svenska handelshögskolanissa Helsingissä englanninkielisessä kansainvälisen johtamisen maisteriohjelmassa.
Hetemaj on työskennellyt muun muassa IT-alan yritys Logican henkilöstöyksikössä ja henkilöstöpalvelualan konserni VMP Groupissa kansainvälisen rekrytoinnin yhteyspäällikkönä.

Julkisuus

Suomen Pakolaisapu valitsi Hetemaj’n maaliskuussa 2009 vuoden pakolaisnaiseksi tunnustuksena hänen rasismin ja muukalaispelon vastaisesta toiminnastaan.
Hetemaj on tullut tunnetuksi puheenvuoroistaan mediassa. Vuonna 2009 huomiota sai hänen esiintymisensä ”Muutosten Suomi” -aiheisessa presidenttifoorumissa. Myöhemmin hän on muun muassa ollut vakituisena keskustelijana Yle Radio Suomen Taustapeilin osiossa Pyöreä pöytä ja Yle TV1:n Aamu-TV:n urheiluun keskittyneessä osiossa Jälkihiki. Hän toimi myös Euroopan komission köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuoden 2010 lähettiläänä.

Poliittinen ura

Hetemaj oli kokoomuksen ehdokkaana ensimmäisen kerran vuoden 2011 eduskuntavaaleissa, joissa hän sijoittui Helsingin vaalipiirissä toiselle varasijalle (4 719 ääntä) Laura Rädyn jälkeen. Hetemaj pyrki eduskuntaan jälleen vuoden 2015 vaaleissa, mutta ei tullut valituksi 3 554 äänellä.
Kunnallisvaaleissa 2012 Hetemaj valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon. Hän sai 2 169 ääntä, kahdeksanneksi eniten kokoomuksen valtuutetuista.
Vuoden 2014 eurovaaleissa Hetemaj toimi Alexander Stubbin vaalipäällikkönä.
Viro – Tuulten pieksämä maa

Viro – Tuulten pieksämä maa (vir. Tuulepealne maa) on virolainen ja myös pääosin viron kielellä esitetty 12-osainen draamasarja, jonka tapahtumat sijoittuvat ajalle ensimmäisestä maailmansodasta toiseen maailmansotaan. Sarja esitettiin keväällä 2010 Yle Teemalla ja joulun aikaan 2010 suomeksi tekstitettynä. Sarja on kuvattu vuonna 2008. Vuonna 2013 sarjalle tehtiin jatkoa yhden jakson verran ja siinä tapahtumat sijoittuvat toisen maailmansodan loppuvaiheille. Sarjan tunnuskappaleena toimii Metsatöll-yhtyeen esittämä ”Oma laulu ei leia ma üles”.
Sarjan on ohjannut on Ain Prosa ja sen käsikirjoittajina toimivat Mihkel Ulman ja Lauri Vahtre. Pääosassa esiintyy Rasmus Kaljujärv.

Juoni

Sarjan päähenkilö on rannikolla Haapsalun seudulla asuva Toomas Roo, jonka isän palaaminen ensimmäisestä maailmansodasta tsaarin Venäjän armeijassa haavoittuneena on alku sarjalle. Sarjaan sisältyy paljon historiallisia aineksia Viron itsenäisyyden ajalta ja siinä käsitellään tunnetuimpia Viron 1900-luvun poliitikkoja aina Konstantin Pätsistä alkaen. Sarjassa esitetään viihteellisestikin paljon sellaista aineistoa, joka ei välttämättä ole tuttua kuin maan asukkaille. Toomas Roon opiskelua, perhe-elämää, enemmän tai vähemmän luotettavia ystäviä ja itsenäisten naisten merkitystä ei ole unohdettu. Sarjan lähtökohtana on Viron hyväosaisten näkökulma, mutta myös monenlaiset kaksinaismoralistiset toimet itsenäisyyskysymyksessä tulevat esitellyiksi. Toomas Roon ja eräiden ystävien päätyminen metsäveljiksi tai emigranteiksi sekä toisten passittaminen Siperiaan tulee hyvin perustelluksi, vaikka perhe pääsi metsään karkuun Tooman ansiosta.
Vuoden 2013 jatko-osa-jaksossa päähenkilönä on Tooman sijaan hänen siskonpoikansa Siim Pärtel, missä hän suunnittelee yhdessä kavereidensa kanssa lähtemistä Suomeen sotimaan Neuvostoliittoa vastaan.
Aleksandr Dolgopolov

Tennisura

Vuonna 2010 Dolgopolov selviytyi kolmannelle kierrokselle Ranskan avoimissa. Turnauksen toisella kierroksella hän voitti maailmanlistan sijalla 13 olleen Fernando Gonzálezin, mutta hävisi kolmannella kierroksella Nicolás Almagrolle. Eastbournen ATP-turnauksessa hän pääsi välieriin. Wimbledonissa Dolgopolov hävisi toisella kierroksella viisieräisen kamppailun Jo-Wilfried Tsongalle, joka voitti päätöserän lukemin 10–8. Rogers Cupissa hän pääsi kolmannelle kierrokselle.
Vuonna 2011 Dolgopolov yllätti Australian avoimissa voitettuaan kolmannella kierroksella Jo-Wilfried Tsongan luvuin 3–6, 6–3, 3–6, 6–1, 6–1. Neljännellä kierroksella Dolgopolov voitti neljänneksi sijoitetun Robin Söderlingin luvuin 1–6, 6–3, 6–1, 4–6, 6–2. Puolivälierässä Dolgopolov hävisi kuitenkin viidenneksi sijoitetulle Andy Murraylle nelieräisen kamppailun. Australian avointen jälkeen Dolgopolov pelasi Brasil Openissa, jossa hän pääsi finaaliin asti. Finaalissa hän hävisi Nicolás Almagrolle. Acapulcossa Dolgopolov selviytyi välieriin, jossa hävisi David Ferrerille. Ranskan avoimissa Dolgopolov selviytyi edellisen vuoden tapaan kolmannelle kierrokselle. Kolmannen kierroksen ottelunsa hän hävisi Viktor Troickille. Wimbledonissa Dolgopolov hävisi ensimmäisellä kierroksella Fernando Gonzálezille. Ensimmäisen turnausvoittonsa Dolgopolov otti heinäkuussa Umagin turnauksessa, jossa hän voitti finaalissa Marin Čilićin luvuin 6–4, 3–6, 6–3. Yhdysvaltain avoimissa Dolgopolov pääsi neljännelle kierrokselle häviten Novak Đokovićille luvuin 6–7(14), 4–6, 2–6. Ensimmäinen erä kesti yhden tunnin ja 16 minuuttia.
SNK

Historia

Yhtiön perustaja Eikichi Kawasaki osti sähkölaitteiden yrityksen ja muodostaa siitä ensimmäisen Shin Nihon Kikaku -yhtiön vuonna 1973. Vuonna 1978 kolikkopelien menestyksen innoittamana Kawasaki perusti videopeleihin keskittyvän yrityksen Shin Nihon Kikaku Corporation.
Huhtikuussa 1986 Shin Nihon Kikaku Corporation tuti virallisesti SNK Corporation. Marraskuussa 1986 SNK Electronics Corporation, Yhdysvaltain haara, tuti SNK Corporation of America ja muutti Sunnyvale, vielā Kaliforniassa.
SNK:n henkilōkunta muutti maaliskuussa 1988 rakennukseensa Suita Cityssā, Osakassa.
Vuonna 2016 nimi yksinkertaistettiin muotoon SNK.
Puuilo-cup 2018–2019

Miehet, yleinen

Tilanne 3/7 kilpailun jälkeen

Naiset, yleinen

Tilanne 3/7 kilpailun jälkeen

Miehet, alle 22

Tilanne 3/7 kilpailun jälkeen

Naiset, alle 22

Tilanne 3/7 kilpailun jälkeen

Miehet, alle 19

Tilanne 3/7 kilpailun jälkeen

Naiset, alle 19

Tilanne 3/7 kilpailun jälkeen
RPD

RPD (ven. 7,62 mm Ручной Пулемёт Дегтярёва, PПД, Rutšnoi pulemjot Degtjarjova) on neuvostoliittolainen Vasili Degtjarjovin suunnittelema 7,62×39 mm kaliiperinen kevyt konekivääri. Sen suunnittelu alkoi vuonna 1943, mutta sarjatuotanto vasta vuonna 1953.
Neuvostoliitto toimitti asetta liittolaisilleen ja Egypti, Pohjois-Korea, Kiina ja Puola ovat valmistaneet sen kopioita. RPD oli myös Suomen puolustusvoimien käytössä.
Ensimmäiset Suomeen vuonna 1954 kokeiluaseiksi hankitut neljä RPD:tä oli valmistettu Puolan Radomissa. Vuosina 1960 ja 1961 Puolustusvoimat osti 1 000 asetta lisää Neuvostoliitosta, ja asemallin suomalaiseksi nimikkeeksi vahvistettiin 7,62 KVKK 54. RPD oli Suomessa koulutuskäytössä 1970-luvulle asti, jolloin kotimaisten 7,62 KvKK 62-konekiväärien määrä oli noussut riittäväksi varusmieskoulutuksen tarpeisiin.
Saksan 5. jalkaväkidivisioona (Reichswehr)

Perustaminen

Versailles'n sopimuksen täyttämiseksi 31. heinäkuuta 1920 asevoimien supistamisesta annetun lain mukaisesti jokainen sotilaspiiri (saks. Wehrkreis) muodostaisi divisioonan 1. lokakuuta 1920. Übergangsheerin eli siirtymäajan asevoimien Reichswehr-Brigaden 11 Kasselissa ja 13 Stuttgartissa muodostivat tammikuussa 1921 5. divisioonan, johon kuului kolme jalkaväkirykmenttiä, kenttätykistörykmentti, pioneeripataljoona, viestipataljoona, kuljetuspataljoona ja lääkintapataljoona.
Yhtymä lakkautettiin lokakuussa 1934 ja sen yksiköt siirrettiin muodostettaviin Wehrmachtin 21 uuteen divisioonaan.
Puolan voivodikunnat

Historia

Voivodikuntien lukumäärä on vaihdellut. Kansandemokratian aikana läänejä oli alkujaan 17, mutta niiden määrä kasvatettiin 49:än vuonna 1975. Tammikuun ensimmäisenä päivänä 1999 voimaan astuneen hallintouudistuksen jälkeen voivodikuntia on ollut enää 16. Nykyiset läänit edustavat pitkälti Puolan historiallisia aluejakoja, kun aikaisemmat "pienoisläänit" olivat keinotekoisempia ja nimettiin voivodikunnan keskuskaupungin mukaan.
Hallintouudistuksessa läänien lukumääräksi suunniteltiin aluksi kahtatoista, mutta poliittisen kädenväännön jälkeen päädyttiin nykyiseen määrään. Neuvottelut johtivat myös siihen, että Kujavia-Pommerin ja Lubuszin voivodikunnilla on kummallakin kaksi pääkaupunkia.

Vallankäyttö

Keskushallinto nimittää voivodikunnille lääninjohtajat, joiden arvonimenä on yhä voivodi (puol. wojewoda). Neljän vuoden välein valitaan vaaleilla lääninneuvosto (puol. sejmik województwa), joka puolestaan valitsee lääninhallituksen (puol. zarząd województwa), jota johtaa maakuntajohtaja (puol. marszałek województwa, voivodikunnan marsalkka).
Voivodi tarkkailee alueensa vallankäyttöä ja hallinnoi valtion ylläpitämiä laitoksia (kuten poliisia ja palokuntaa) ja valtion omaisuutta.
Sejmikin edustajat valitaan joka neljäs vuosi yhtä aikaa piirikuntien ja kuntien valtuustojen kanssa. Lääninneuvosto käyttää rajattua lainsäädäntövaltaa ja hyväksyy voivodikunnan budjetin. Lisäksi se valitsee lääninhallituksen ja maakuntajohtajan.
Lääninhallitus ja voivodikunnan marsalkka suunnittelevat voivodikunnan budjetin, toimeenpanevat sejmikin päätökset ja käyttävät valtaansa muun muassa Euroopan Unionin tukirahoja jaettaessa.
Porsanki

Luonto

Porsangin kunta ympäröi Porsanginvuonoa sen etelä-, länsi- ja itäpuolella. Porsanginvuono on Pohjois-Norjan pisin vuono, joka jakautuu kunnan alueella useisiin pienempiin vuonoihin tai lahtiin, kuten Lemmivuonoon (Vesterbotn), Sokkuvuonoon (Østerbotn) ja Leipovuonoon (Olderforden). Alueella on useita saaria, joista suurimmat ovat Taunusaari (Tamsøya) ja Vassa (Reinøya) sekä jokia, kuten Lemmijoki (Lakselva), Palojoki (Brennelva), Iso Karhujoki (Store Bjørnelva), Sappirjoki, Pyssyjoki (Børselva) ja Rautusjoki (Stabburselva), järviä, suoalueita ja tuntureita. 
Kunnan korkein kohta on Rautusvuoman kansallispuistossa sijaitseva Čohkkarášša, jonka korkeus on 1138,9 metriä meren pinnan yläpuolella.
Porsangissa on hyvät edellytykset kalastukselle, metsästykselle ja tunturivaelluksille.

Kieli ja kulttuuri

Porsangin kunta on virallisesti kolmikielinen ja -kulttuurinen.  
Asukkaista merkittävällä osalla on Ruijan suomalaiset sukujuuret. Kunnassa virallisen kielen ja Norjassa vähemmistökielen aseman saaneen kveenin kielen katsotaan koostuvan suomen kielen peräpohjalaisiin murteisiin kuuluvista ruijan murteista. Porsanki on nykyisin ainoa Norjan kunta, jossa kveenin kielellä on virallinen asema. Kunnassa sijaitsee muun muassa kveenin kielen ja kulttuurin keskus Kainun institutti. Yksityisessä Saarela Barnehage AS - Bærtua –päiväkodissa on mahdollista saada päivähoitoa ainakin osittain kveenin kielellä.  
Merisaamelaista kulttuuria ja saamen kieltä Porsangin kunnassa edustaa muun muassa Pillavuonon kylässä sijaitseva Mearrasiida keskus. 
Norjan kielestä Porsangissa käytetään kirjanorjaa ja saamesta käytännössä pohjoissaamea.  Kunnan verkkosivut on julkaistu norjan ja saamen kielillä, mutta ei kveeniksi. Myös tieopasteet vaikuttavat olevan vain norjaksi, joskus myös saameksi. 
Vuonna 2018 porsankilaisista 82,8 % kuului Norjan kirkkoon ja 5,6 % muihin uskollisiin yhdyskuntiin. 
Kunnassa järjestetään useita tapahtumia, kuten Midnattsrock ("Keskiyönrock"), Glad Lakselv ("Iloinen Lemmijoki"), Finnmark Fylkesrevyfestival, Fefo Cup, Storhallmesse, Snøscootermesse.

Kyliä ja paikkoja

Hesteniemi (Hestnes), Keisi (Kjæsklubben), Kenttä (Leirpollen), Kiksiniemi (Børselvnes), Lemmijoki (Lakselv), Lemmivuono (Vesterbotn), Leppivuono (Olderfjorden), Lottijoki (Brennelv), Louttijoki (Brennelv), Palojoki (Brennelv), Piesankoppa(Ytre Leirpollen), Pillavuono (Billefjord), Pyssyjoki (Børselv), Ryssämarkka (Kistrand), Sarvesvuono (Kolvik), Smirvuono (Smørfjord), Sokkuvuono (Austerbotn), Suoluvuono (Holmfjord), Taumusaari / Tamsöijä (Tamsøya), Tuorisjoki (Tverrelva), Vassa (Reinøya), Väkkärä (Vækker)
Kloraatti

Kloraatti on kloorihaposta peräisin oleva anioni, jonka kemiallinen kaava on ClO₃⁻. Ne ovat voimakkaita hapettimia ja kloridin hapetusluku kloraatti-ionissa on +V. Kloraatit ovat yleensä hyvin vesiliukoisia. Kuumennettaessa kloraatit hajoavat jolloin muodostuu lämpötilasta riippuen joko perkloraatteja ja klorideja tai happea ja klorideja:
4 KClO₃ → 3 KClO₄ + KCl
2 KClO₃ → 2 KCl + 3 O₂
Hapot hajottavat kloraatti-ionin perkloraatiksi ja klooridioksidiksi:
3 ClO₃⁻ + 2 H⁺ → 2 ClO₂(g) + ClO₄⁻
Voimakkaat pelkistimet pelkistävät kloraatti-ionin kloridiksi:
ClO₃⁻ + 3 Zn + 6 H⁺ → Cl⁻ + 3 Zn²⁺ + 3 H₂O
Kloraatit tulisi pitää erillään orgaanisista tai helposti hapettuvista materiaaleista, koska ne muodostavat herkästi syttyviä tai räjähtäviä seoksia. Kloraatteja käytettiin paljon pyrotekniikassa, tosin niiden käyttö väheni epävakaudesta johtuen.
Ampumahiihto nuorten talviolympialaisissa 2016

Osallistujat

Jokainen maa sai lähettää maksimissaan neljä urheilijaa (kaksi poikaa, kaksi tyttöä). Kiintiömäärät riippuivat kansallisesta menestyksestä nuorten arvokisoissa. Kiintöpaikkoja oli 100, mutta vain 99 täytettiin.
Tuxin Alpit

Tuxin Alpit (saks. Tuxer Alpen) on Itäisiin Alppeihin kuuluva vuoristoalue Itävallassa.
Vuoristoalueen korkein huippu on Lizumer Reckner (2 886 m; koordinaatit 47°10′N, 11°38′E).
Nella Korpio

Nella Korpio (s. 12. heinäkuuta 1999) on suomalainen alppihiihtäjä.
Korpio kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Levillä marraskuussa 2016. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti oltuaan 23:s Courchevelin pujottelussa joulukuussa 2018. Parhaimmillaan hän on ollut 20:s Zagrebin pujottelussa tammikuussa 2019.
Korpio saavutti Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla hopeaa pujottelussa 2017. Nuorten MM-kilpailuissa hän on ollut parhaimmillaan kolmastoista suurpujottelussa 2017.
Hall, Russell and Company

Historia

Veljekset James ja William Hall, Thomas Russell ja James Cardno perustivat yhtiön vuonna 1864 valmistaakseen höyrykoneita ja niiden tarvitsemia kattiloita. Vuonna 1868 yhtiö valmisti ensimmäisen aluksensa Kiinan keisarilliselle laivastolle Kwang Tungin. Tämän jälkeen yhtiö valmisti lukuisia kalastusaluksia ja rahtialuksia, mutta Aberdeenin rannikon kalastuksen kasvaessa 1890-luvulla telakalta valmistui runsaasti troolareita kuten William Pyperille tehdyt North Star, North Wind ja North Breeze ja Aberdeen Steam Trawling and Fishing Companyn Strathdon, Strathtay ja Strathpey.
Eräälle yhtiön ensimmäisistä asiakkaista J. T. Rennielle valmistui parkki Umvoti vuonna 1869 ja sen jälkeen telakalta valmistui yhä suurempia aluksia Rennie and Sonsille kuten Ifafa, Inziswa ja Inanda. Sarjan suurin alus vuonna 1910 valmistunut Intaba oli 386 jalkaa.
Ensimmäisen maailmasodan aikana telakalta valmistui miinanraivaustroolareita ja toisen maailmansodan aikana telakka valmisti lukuisia Flower-luokan korvetteja ja River-luokan fregatteja. Vuosina 1944–1945 telakalta valmistui viisi rannikkorahtilaivaa fifeläisen Burntisland Shipbuilding Companyn alahankkijana. Telakalta valmistui vielä kaksi alusta alihankintana Burntislandille vuosina 1956–1957.
Sodan jälkeen telakka valmisti kalastus-, rahti- ja laivaston partioaluksia. Vuonna 1977 telakka liitettiin laivayhtiöitä kansallistettaessa British Shipbuilders Corporationiin valmistaen muun muassa Britannian puolustusministeriölle ulkovartiolaivoja sekä ampumakenttäalueille torpedoaluksia. Sotateollisuustelakaksi luokiteltu telakka palasi yksityiseen omistukseen vuonna 1986, mikä vaikeutti sen tilausten saantia kauppamerenkulusta. A&P Appledore International (Aberdeen) lunasti telakan vuonna 1989, mutta tilauskanta pysyi heikkona ja sen viimeinen valmistunut alus oli RMS St. Helena, joka luovutettiin tilaajalle vuonna 1990.
Telakka jatkoi korjaustelakkana sulkemiseensa saakka vuonna 1992.
Tolsa (Kirkkonummi)

Tolsa (ruots. Tolls) on kunnanosa Kirkkonummella. Tolsa sijaitsee Kirkkonummen keskustasta noin kolme kilometriä itään päin. 
Tolsan halkoo Kantatie 51. Tolsan eteläinen osa on omakotitalo-aluetta. Kantatie 51:n pohjoispuolella sijaitsee Tolsan rautatieasema sekä Laajakallion asuinalue, joka joissain yhteyksissä mainitaan olevan Tolsan aluetta, kun taas toisinaan sen mainitaan olevan oma taajamansa.

Alueen kehitys

Tolsa on ollut pitkään maalaismaista kylää. Vuosituhannen vaihteessa alussa aluetta alettiin kehittämään rakentamalla uusia asuntoja, koulu sekä päiväkoti. Laajakallion päiväkoti valmistui vuonna 2002, ja Laajakallion koulu vuonna 2003. Tolsan ensimmäiset kerrostaloasunnot valmistuivat vuonna 2002.
Elokuussa 2013 aloitettiin asemanseudun kunnallistekniikan rakentaminen Tolsantien varteen. Kirkkonummen kunnalla ja rakennusyhtiö Lemminkäisellä on keskenään maankäyttösopimus, ja Lemminkäinen rakentaa alueelle uusia asuntoja, joihin tulee myös kivijalka-liiketilaa. Lemminkäisen rakennuttamista kerrostaloista ensimmäisen rakennustyöt alkoivat kesäkuussa 2014. Alueen rakentaminen kestää arviolta viisi vuotta, ja se saattaa tuoda alueelle uusia asukkaita 500-600. Tolsan ja Laajakallion alueiden kokonaisuuden valmistuessa arvioidaan alueella asuvan 4000 asukasta.

Palvelut

Tolsassa palvelee Laajakallion koulu ja päiväkoti, kauneushoitola, yksityinen parturi-kampaamo sekä joulukuussa 2016 avattava K-Market.