Julkisten ja hyvinvointialojen liitto

Historia

JHL perustettiin 22.11.2005, kun Kunta-alan ammattiliitto KTV, Valtion ja erityispalvelujen ammattiliitto (VAL) ja Valtion yhteisjärjestö (VTY) yhdistyivät. Toimintansa JHL aloitti vuoden 2006 alussa. JHL:n yhteisöjäseniksi tulivat perustamisvaiheessa Merivartioliitto MVL (nyk. Rajaturvallisuusunioni), Tulliliitto ja Vankilavirkailijain liitto VVL. Aliupseeriliitto liittyi JHL:n yhteisöjäseneksi vuonna 2008. Vuonna 2010 Rautatieläisten liitto teki päätöksen liittyä JHL:ään. Perustettiin Raideammattilaisten yhteisjärjestö.  JHL:n jäseniksi rautatieläiset liittyivät vuoden 2012 alussa.

Hallinto ja organisaatio

JHL:n organisaatio rakentuu jäsenyhdistyksistä, edustajistosta, hallituksesta sekä keskus- ja aluetoimistoista.
JHL:n ylin päättävä elin on viiden vuoden välein suoralla jäsenvaalilla valittava 120-jäseninen edustajisto, joka kokoontuu kaksi kertaa vuodessa. Edustajistossa on kuntien sopimusalalta 80, yksityiseltä sopimusalalta 35, valtion sopimusalalta 4 ja kirkon sopimusalalta 1 edustaja. JHL:llä on neljä valtiosektorin yhteisöjäsenliittoa, jotka ovat yhdistäneet liittojensa edunvalvonnan JHL:n kanssa. Yhteisöjäsenliitoilla (Rajaturvallisuusunioni,  Vankilavirkailijain liitto VVL, Tulliliitto ja  Aliupseeriliitto) on edustajiston kokouksissa omat edustajansa.  Viimeisimmät edustajistovaalit JHL:ssä käytiin vuonna 2017.
JHL:n hallituksen muodostavat liiton puheenjohtaja ja toimialajohtaja sekä 23 jäsentä. Noin kerran kuukaudessa kokoontuva hallitus toteuttaa edustajiston päättämiä suuria linjoja liiton toiminnassa.
Keskustoimisto sijaitsee Helsingissä ja 11 aluetoimiston toimipisteet 13:lla paikkakunnalla. 
Yhdistykset muodostavat JHL:n rungon. Jokainen JHL:läinen kuuluu johonkin liiton noin 600 yhdistyksestä. Noin puolella yhdistyksistä on omat kotisivut.  
Julkisten ja hyvinvointialojen työttömyyskassa palvelee JHL:n jäseniä työttömyysturvaan liittyvissä asioissa. Kassalla on oma hallitus ja edustajisto.
JHL:n omistama JHL-opisto toimii liiton keskustoimiston tiloissa Helsingissä. Opisto kouluttaa edunvalvontaa, yhteistoimintaa ja työsuojelua. Koulutusten järjestämisessä JHL tekee lisäksi yhteistyötä Työväen Sivistysliitto TSL:n kanssa.

Työehtosopimukset

JHL solmii työ- ja virkaehtosopimuksia julkisilla aloilla ja yksityisillä hyvinvointialoilla. Julkisten alojen sopimuksia ovat kuntien,valtion ja niiden virastojen sekä seurakuntien sopimukset.  Kunta-alan yleistä virka- ja työehtosopimusta (KVTES) sovelletaan pääsääntöisesti kuntien ja kuntayhtymien viranhaltijoihin ja kuukausipalkkaisiin työntekijöihin. Perhepäivähoitajien liitettä sovelletaan omassa kodissaan työskenteleviin perhepäivähoitajiin.
Yksityisten alojen sopimuksia liitto solmii sosiaali- ja terveys- ja opetusalalla, neuvonta-, liikenne- ja energia-aloilla. Yksityisten sopimusalojen työehtosopimuksia sovelletaan kunnallisissa ja valtion yhtiöissä sekä liikelaitoksissa, yhdistyksissä ja säätiöissä sekä mm. useissa sosiaalipalvelualan yrityksissä.
Avaintyönantajat AVAINTA ry:n jäsenyhteisöjä koskeva työehtosopimus tunnetaan lyhenteellä AVAINTES. Yksityisen sosiaalipalvelualan työehtosopimusta noudatetaan Sosiaalialan työnantajien jäsenyritysten palveluksessa oleviin sosiaalialan palveluyksiköissä työskenteleviin työntekijöihin. 
Henkilökohtaisten avustajien työehtosopimusta noudatetaan Heta – Henkilökohtaisten avustajien työnantajien liitto ry:n jäsenenä olevien vammaisten henkilöiden henkilökohtaisiin avustajiin. Työehtosopimuksella määrätään henkilökohtaisten avustajien työsuhteissa noudatettavat vähimmäisehdot, kun työnantajana on vammainen henkilö itse.

Jäsenlehti

Liiton jäsenlehti on nimeltään Motiivi. Lehdellä on sekä printtiversio että verkkoversio. Printtiversio ilmestyy 10 kertaa vuodessa.