Koulutus Turussa

Koulutus Turussa koostuu yleissivistävästä ja ammatillisesta koulutuksesta sekä korkeakoulutuksesta, joita täydentävät aikuiskoulutus ja vapaa sivistystyö. Yleissivistävää koulutusta edustavat useat peruskoulutusta tarjoavat koulut sekä lukiokoulutusta tarjoavat opinahjot. Turun ammatti-instituutti on yksi Suomen suurimmista toisen asteen ammatillisista oppilaitoksista. Yliopistoja on kaksi, ammattikorkeakouluja neljä.

Historia

Turkuun perustettiin vuonna 1249 Pyhän Olavin dominikaaniluostari. Dominikaaniveljeskunnissa tieteellä ja koulutuksella oli vahva jalansija ja luostarilla oli oma koulunsa. 
Perinteisesti Turun ensimmäisenä kouluna pidetään kuitenkin katedraalikoulua, joka lienee perustettu vuonna 1276. Koulut olivat pitkään yhteydessä kirkkoon, joka määrittelikin pitkälti opetussisällön. Sekä dominikaaniluostarin koulun että katedraalikoulun opetuskielenä oli latina. Katedraalikoulusta kehittyi ajan mittaan arvostettu oppilaitos. Opiskelijat kävivät hakemassa oppia ulkomailta, mutta yhtä lailla myös Turkuun tultiin ulkomailta opiskelemaan. 1500-luvulla Turun koulun kuuluisia lehtoreita olivat muun muassa Mikael Agricola ja Jaakko Finno.  
Vallalla olevan uskonpuhdistuksen tavoitteiden mukaisesti kansan piti pystyä lukemaan Raamattua ja muita uskonnollisia tekstejä omalla kielellään. Suomenkielisen uskonnollisen kirjallisuuden laatimisesta tuli Agricolan elämäntyö ja häneltä ilmestyi aapinen eli ABC-kirja vuonna 1543 ja Uusi testamentti eli Se Wsi Testamenti vuonna 1548.

1600-luku

Vuonna 1611 annettiin uusi koulujärjestys, jonka myötä Turun koulun koululuokkien määrä nostettiin neljästä kuuteen. Uudistuksen seurauksena koulujen opetuskieli muutettiin latinasta ruotsiksi ja alemmille luokille lisättiin kirjuriluokka, jolle kauppiaiksi tai käsityöläismestareiksi aikovat voivat ilmoittautua. 
Vuonna 1630 kaupunki sai piispa Isaacus Rothoviuksen ehdotuksesta ensimmäisen lukionsa, kymnaasin. Vuonna 1640 juhlittiin Turun akatemian avajaisia. Juhlapuheessaan Pietari Brahe ylisti maan kauneutta, mutta pahoitteli kansan rappiotilaa ja koulutuksen puutetta, jotka uusi akatemia tulisi kuitenkin muuttamaan. Akatemiassa oli alkuun neljä tiedekuntaa: filosofinen, lääketieteellinen, teologinen ja oikeustieteellinen.
Vuonna 1649 Ruotsin valtakuntaan saatiin jälleen uusi koulujärjestys. Oppilaitokset jaettiin kolmeen ryhmään. Suomeenkin luotiin uuden koulujärjestyksen mukainen kouluverkosto. Valtiovalta huolehti lukioiden ja triviaalikoulujen ylläpidosta.

Valistuksen vuosisata

1700-luvulla Ruotsia koetteli pitkä sotien kausi. Katedraalikoulun toiminta keskeytyi, kun venäläisjoukot marssivat vuonna 1713 Turkuun. Myös Turun akatemia oli hetken pois toiminnasta. Ruotsin ajan loppupuolella Turun hiippakunnassa toimi viisi triviaalikoulua. Vuonna 1748 niissä oli yhteensä 478 oppilasta. Tästä joukosta pääosa eli noin kolmannes opiskeli Turun katedraalikoulussa. Opiskelijamäärässä ei tapahtunut suurta muutosta koko vuosisadalla.  
Akatemia aloitti toimintansa uudelleen vuonna 1722. Valistuksen vuosisadalla akatemiassa vaikuttivat muun muassa Carl Fredrik Meinander, Pehr Kalm, Henrik Gabriel Porthan ja Johan Haartman. Turun akatemia nautti suurta arvostusta aivan 1700-luvun lopulla, jolloin kuningas Kustaa III harkitsi akatemiaa kruunuprinssin opiskelupaikaksi. Uusi akatemiatalo valmistui vuonna 1817.

Kansakoulujen alkutaival

Yliopisto muutti akatemiantaloon jo vuonna 1815, vaikka avajaisia vietettiinkin vasta pari vuotta myöhemmin. Vuoden 1827 raivonneen Turun palon jälkeen yliopisto siirrettiin Helsinkiin ja nimeksi vaihtui Suomen Keisarillinen Aleksanterin Yliopisto. 
Kansankoulujen edeltäjänä toimi vuonna 1822 perustettu Bell-Lancaster -koulu. Jotta opetusta pystyttiin antamaan mahdollisimman monille lapsille samalla koulutalomenoja säästäen, saivat ainoastaan lahjakkaimmat oppilaat opettajan opetusta. Heti kun nämä olivat saavuttaneet määrätyn tietomäärän, annettiin heidän opettaa muita oppilaita. 
Turun ensimmäinen kunnallinen alakansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1872. Saman vuoden syksyllä aloitettiin myös yläkansakoulun toiminta. Tytöille ja pojille olivat omat koulunsa. Tytöt laitettiin Bell-Lancasterkoulun toiseen kerrokseen. Suomenkielisten ja ruotsinkielisten poikien yläkoulu toimi samalla tontilla sijainneen puurakennuksen isossa luokkahuoneessa. Liikuntatunnit pidettiin koulun pihalla, sillä liikuntasalia ei ollut. 
Ensimmäinen oppikoulu perustettiin 1879. Tämä yksityinen koulu sai nimekseen Turun Suomalainen Yhteislyseo, joka tunnettiin myöhempinä vuosikymmeninä nimellä Turun suomalainen klassillinen lyseo.

1900-luvulta uudelle vuosituhannelle

Åbo Akademi ja Turun yliopisto perustettiin vuosina 1918 ja 1920. Kieliriitojen takia kaksikielinen yliopisto oli mahdottomuus. Molemmat perustettiin sekä lahjoitusten että rahankeräysten turvin. Opiskelijamäärältään Åbo Akademi oli Turun yliopistoa suurempi 1940-luvulle saakka. 
Vuoden 1921 oppivelvollisuuslaki määräsi kaikki lapset käymään vähintään kuusi vuotta kansakoulua. Samppalinnanmäellä otettiin käyttöön Turun tyttökoulu eli Tipula vuonna 1926 Marttiin valmistui koulutalo vuonna 1927 ja Raunistulaan 1932. Raunistulan koulutalo tosin siirtyi Turun kaupungin puolelle vasta alueliitosten myötä vuonna 1944. 
Yliopisto siirtyi 1950-luvulla Phoenix-hotellin rakennuksesta Kauppatorin laidalta Vesilinnanmäelle eli nykyiselle Yliopistonmäelle. Kauppakorkeakoulu perustettiin vuonna 1950 ja se siirtyi Aurakadulta Rehtorinpellonkadulle 1958. 
Turussa kokeiltiin ensimmäisenä Suomessa vuonna 1957 englanninkielen opiskelua kahdessa koulussa kielilinjojen luokilla. Vuonna 1968 englanninkielestä tuli koko Suomessa pakollista kolmannelta luokalta lähtien.  
1920-luvulta 1970-luvulle koulujärjestelmässä ei tapahtunut suuria muutoksia. 1972 aloitettiin siirtyminen peruskoulujärjestelmään ja kansakoulut siirtyivät viisipäiväiseen työviikkoon. Turussa siirtyminen tapahtui vuoden 1976 alussa.