Pravoje delo

Pravoje delo (ven. Правое дело, Oikea asia/aate) on 16. marraskuuta 2008 Moskovassa perustettu oikeistolainen venäläinen puolue. Se muodostui Oikeistovoimien liitto, Venäjän demokraattinen puolue ja Kansalaisvoima -puolueiden yhdistyessä.
Puolueen johtoon tulivat sen perustamiskokouksessa Georgi Bovt, Leonid Gozman ja Boris Titov.
Kun puolue perustettiin, ainakin länsimaissa sitä kommentoitiin uutena Kremlin tukipuolueena, ei aitona oppositiona.
Puolue ajaa liberaalia markkinataloutta, demokratiaa ja keskiluokan etuja.
Puolue on lähempänä Medvedeviä kuin Putinia. Vaikka puoluetta pidetään monesti Kremlin politiikan myötäilijänä, sen jäsenet ovat antaneet oppositiohenkisiä lausuntoja. Pravoje Delo -puolueen painoarvo kasvoi ja puolueen linja näytti muuttuvan liberaalimmaksi, kun suurliikemies Mihail Prohorov valittiin puolueen johtoon. Tämä herätti ristiriitaisia arvailuja siitä, mikä "uuden oikeiston" merkitys Venäjän politiikassa olisi. Toisten mielestä kyse oli muutosvoimasta, toisten mielestä Medvedev-Putin -linjan tukemisesta.

Suurliikemies Prohorov puolueen johtoon

Venäjän 3. rikkain mies, oligarkki Mihail Prohorov valittiin johtamaan puoluetta 25. kesäkuuta 2011. Prohorov arvosteli puheessaan keskitettyä hallintotapaa jota vertasi keisarikuntaan. "Uutta oikeistoa" edustanut Prohorov ehdotti Moskovan ja Pietarin aluejohtajien valitsemista vaaleilla, ja vaalien lisäämistä myös muissa hallintoportaissa, ja Prohorov puhui myös monopolien murtamisesta. Hän myös sanoi että suunnittelee kieltäytyvänsä puolueen perinteisestä ideologiasta. Prohorov sanoi myös haluavansa edistää nimenomaan pienyritystoimintaa ja ratkaista Venäjän sosiaalisia ongelmia. Prohorov tavoitteli 2. suurimman puolueen asemaa parlamenttivaaleissa ja lopulta suurimman. Yleensä ajateltiin suurkaupunkien väestön äänestävän monesti Prohorovia. Toisaalta Prohorovin kytkeytyminen suurpääomaan ja keskiluokkaan antoi viestiä, etteivät köyhemmät Prohorovin johtamaa puoluetta äänestäisi. Tavallista köyhää kansaa olivat ärsyttäneet Prohoroviin liitetyt puheet eläkeiän nostamisesta ja 60-tuntisesta työviikosta. Prohorovin mahdollisuuksia vaaleissa epäiltiin myös, koska hänen puolueellaan ei ollut yhtään paikkaa Venäjän duumassa.
Prohorov sanoutui irti oppositiosta, ja hänen uskottiin loppujen lopuksi ajattelevan ja toimivan suunnilleen Medvedevin tavoin jos pääsisi päättämään asioista. Todellisena Venäjän oppositiona pidettyjen pienryhmien johtajat, muu muassa Nemtsov, antoivat lausuntoja, joiden mukaan Prohorovin tulo mukaan vaalitaistoon oli pelkkä aitoa oppositiota vastaan suunnattu temppu. Toisaalta eräs hallinnon puolella ollut oligarkki sanoi, että Prohorovin välimatka oppositioon oli hämäystä. Monet uskoivat, ettei Prohorovin mukaantulo Venäjän politiikkaan aiheuttaisi siinä suuria muutoksia, vaan Putin-Medvedevin tandemin linja jatkuisi.

Prohorovin lähtö puolueesta

Prohorov ilmoitti eroavansa puolueesta syyskuussa 2011, kun puolueessa oli noussut kapina häntä vastaan. Prohorov syytti kapinasta Medvedeviä ja sanoi puoluetta Kremlin sätkynukeksi. Prohorov ilmoitti aikovansa perustaa oman ryhmittymänsä. Venäjän keskusvaalilautakunta ilmoitti, ettei uusia poliittisia puolueita oteta enää vaaleihin.