Rovajärven ampuma-alue

Rovajärven ampuma-alue on Suomen puolustusvoimien käytössä oleva Länsi-Euroopan suurin yhtenäinen sota- ja ampumaharjoitusalue, joka sijaitsee Kemijärven, Pelkosenniemen, Rovaniemen ja Sodankylän kuntien alueella. Noin 1 100 neliökilometrin Naarmankairan luonnonkaunista aluetta käytetään lähinnä tykistö- ja kranaatinheitinjoukkojen harjoituksissa, mutta myös Pohjoisen Suomen joukko-osastojen sekä panssarijoukkojen harjoituksissa. Rovajärven ampuma-aluetta käytettiin vuonna 2005 220 vuorokautena.
Rovajärven ampuma-alue on perustettu 1949 ja vuodesta 1986 lähtien se on ollut Puolustusvoimien pohjoinen pääampuma-alue. Ilmatorjuntatykistö puolestaan on harjoitellut suojellulla dyynialueella sijaitsevalla Lohtajan ampuma-alueella vuodesta 1952 alkaen. Rovajärven ampuma-alueen perustamisen syynä oli tarve saada korvaava alue Pariisin rauhansopimuksessa menetetylle Perkjärven ampuma-alueelle.
Alue jakautuu mm. Jokilammen ja Ristilammen alueisiin.
Alueella ammutaan vuosittain noin 35 päivänä ja siellä pidetään yksi tykistö- ja kranaatinheitinjoukkojen suurharjoitus keväisin touko–kesäkuussa. Sota- ja ampumaharjoituksiin tulee joukkoja parhaimmillaan koko maasta.
Myös Puolustusvoimien Koeampumalaitos on yksi ampuma-alueen käyttäjistä.

Siirtymiset ampuma-alueelle

Leireille on mahdollista siirtyä varuskunnista myös rautateitse, sillä Rovaniemen Misissä sijaitsee Misin rautatieasema.

Perkjärven tykistöleirit

Ennen Toista maailmansotaa Suomen puolustusvoimien tykistöleirit järjestettiin Karjalankannaksella Perkjärven ampuma-alueella, joka sijaitsi Perkjärven asemakylästä kuusi kilometriä länteen Kaukjärven suuntaan Vierustaan. Muolaan puolella sijainneelta Perkjärven asemalta johti sivuraide Uudenkirkon kunnan puolella sijainneelle  tykistöleirille.

Rovajärven tykistöleirit

Tykistön ampumaharjoitus (TAH) on kaksiviikkoinen harjoitus, jossa joukot harjoittelevat toimintaa ensin taisteluosaston tasolla ja sitten prikaatin osana. 
Vuonna 2008 toukokuun lopulla järjestetyssä harjoituksessa oli 3 200 varusmiestä, reserviläistä ja puolustusvoimien henkilökuntaan kuuluvaa.

Leirin kehitys

Ensimmäinen tykistön ja kranaatinheittimistön sota- ja ampumaharjoitusleiri (SAH) järjestettiin 1949 ja ensimmäinen talvileiri 1958. Vuodesta 1983 leirejä pidettiin vuosittain kolme ja vuodesta 1995 kaksi kertaa. Silloin otettiin käyttöön myös uusi kertausharjoituskeskus ja nykyiset taisteluosastokokoonpanot. Vuonna 1998 leiriajat siirrettiin uusia palvelusaikoja vastaaviksi.

Kilpailut

Nykyään leirin pituus on noin kaksi viikkoa, mutta aiemmin ne kestivät kuukaudenkin. Nykyisestä leiristä on karsittu esimerkiksi kantahenkilökunnan kunto-ottelupartiokilpailut ja varusmiesten ryhmätaitokilpailut muuna palvelusaikana pidettäviksi. Tykistökenraali VP Nenosen tulenavauskilpailu on säilynyt ohjelmassa. Siinä patteristo sekä kranaatinheitinkomppania saavat käskyn siirtyä asemiin sekä pataljoona hyökätä. Kilpailusuorituksessa patteristo sekä kranaatinheitinkomppania ampuvat pataljoonan johtamana kaksi tulitehtävää maalialueelle. Nopein ja parhaiten ohjeita noudattanut taisteluosasto saa kiertopalkinnoksi Nenosen tykin.

Muuta

Leirien käytössä on myös leirialueen asemarakennuksessa sijaitseva Misin kauppa. Ammunnoissa käytettäviä ammuksia varten alueella on oma Pohjois-Suomen Huoltorykmentin alainen ammusvarasto.
Toinen Lapissa sijaitsevista laajoista ampuma-alueista on Jääkäriprikaatin yhteydessä sijaitseva Kyläjärven ampuma-alue Sodankylässä.