google/wiki40b huggingface dataset:
Suomen yhdistyslaki

Suomen yhdistyslaki (26.5.1989/503) on laki, jossa säädetään yhdistysten perustamisesta, päätöksenteosta, hallinnosta ja purkautumisesta. Nykyinen yhdistyslaki on ollut voimassa 1.1.1990 alkaen. Lakiin on useita tehty muutoksia sen jälkeen.
Yhdistyslaki antaa perusteet yhdistyksen hallinnon järjestämisestä. Yhdistyksellä on kuitenkin autonomia päättää hallintonsa järjestämisestä niiltä osin kun se ei ole ristiriidassa lain kanssa.
Yhdistyslain perusta on Suomen perustuslaissa, jonka 13 §:n mukaan jokaisella on yhdistymisvapaus, mikä sisältää oikeuden ilman lupaa perustaa yhdistys, kuulua tai olla kuulumatta yhdistykseen ja osallistua yhdistyksen toimintaan. Yhdistymisvapaudesta säädettiin myös vuoden 1919 hallitusmuodossa.

Lain keskeinen sisältö

Yhdistyslaki jakautuu kahteentoista lukuun, jotka kattavat koko yhdistystoiminnan elinkaaren.

1 luku

Ensimmäisessä luvussa säädetään muun muassa kielletyistä ja luvanvaraisista yhdistyksistä. Yhdistyksen tarkoitus ei saa olla hyvien tapojen vastainen.

2 luku

Toisessa luvussa säädetään, kuinka yhdistys perustetaan. Perustettavasta yhdistyksestä on tehtävä peruskirja ja yhdistyksen on hyväksyttävä säännöt lain 8 §:n mukaisesti. Yhdistyksellä on oltava nimi, kotipaikka ja tarkoitus. Lisäksi säännöissä on määrättävä keskeisistä yhdistyksen hallinnon periaatteista, kuten tilintarkastuksesta.

3 luku

Kolmannessa luvussa säädetään yhdistyksen jäsenyydestä. Yhdistyksellä on oltava jäsenluettelo. Luvussa säädetään myös jäseneksi hyväksymisestä, eroamisesta ja erottamisesta.

4 luku

Neljännessä luvussa säädetään yhdistyksen päätösvallan käyttämisestä. Päätösvalta yhdistyksessä kuuluu sen jäsenille, mutta yhdistys voi delegoida osaa sen päätösvallasta muille toimielimille.

5 luku

Viidennessä luvussa säädetään yhdistyksen päätöksenteon perusteista. Luvussa säädetään muun muassa yhdistyksen kokouksesta, kokouskutsusta, valtuutettujen kokouksesta, vaalijärjestyksestä sekä pöytäkirjoista.

6 luku

Kuudennessa luvussa säädetään yhdistyksen muun muassa hallituksesta, esteellisyyksistä sekä tilintarkastuksesta.

7 luku

Seitsemännessä luvussa säädetään yhdistyksen purkautumisesta.

8 luku

Kahdeksannessa luvussa säädetään yhdistyksen varoituksesta, toimintakiellosta ja yhdistyksen lakkauttamisesta.

9 luku

Yhdeksännessä luvussa säädetään yhdistyksen merkitsemisestä yhdistysrekisteriin.

10 luku

Kymmenennessä luvussa säädetään rekisteröimättömien yhdistysten vastuista ja velvoitteista.

11−12 luvut

Yhdestoista ja kahdestoista luku sisältävät erinäisiä säännöksiä sekä voimaantulo- ja siirtymäsäännökset.
Alhambra (Kalifornia)

Maantiede

Alhambra sijaitsee noin kolmentoista kilometrin päässä Los Angelesin keskustasta. Se rajoittuu luoteessa Etelä-Pasadenaan, pohjoisessa San Marinoon, idässä San Gabrieliin, kaakossa Rosemeadiin, etelässä Monterey Parkiin ja lännessä Los Angelesin kaupunginosiin Monterey Hillsiin ja El Serenoon. Kaupungin pinta-ala on 19,7 neliökilometriä. Kaupungin alueella ei ole lainkaan vesipinta-alaa.

Väestö

Vuoden 2000 väestönlaskennassa kaupungissa asui 85 804 ihmistä, 29 111 taloutta ja 20 668 perhettä. Asukastiheys on 2 37,7 neliökilometriä kohti. Asukkaista on 30,02 % on valkoihoisia, 1,67 % mustia, 0,72 intiaaneja, 47,22 % aasialaisia, 0,10 Tyynenmeren saarilta, 16,28 % muita ja 4,01 % sekoittuneita. Asukkaista 35,49 % on latinoita.
Nuorempi roomalainen rautakausi

Nuorempi roomalainen rautakausi tarkoittaa Pohjoismaiden esihistoriassa noin vuosia 200–400 jaa. Rooman valtakunta heikkeni tällöin, mutta se oli yhä voimatekijä, jonka vaikutus ulottui voimakkaana Itämerelle saakka. Aikakausi oli sotaisa ja kuohuva. Esimerkiksi Tanskan alueelta tehdyt kuuluisat sotasaalislöydöt kertovat kovista taisteluista Skandinavian muodostumassa olleiden, aikaisempaa kiinteämpien yhteiskuntien välillä.

Nuorempi roomalainen rautakausi Suomessa

Arkeologisia löytöjä tunnetaan lähinnä Uudenmaan, Varsinais-Suomen ja Etelä-Pohjanmaan rannikon läheisiltä seuduilta, joissa metalliesineitä (aseita ja koruja) laitettiin hautoihin. Hautalöytöjä tunnetaan myös Pirkanmaalta, Kanta- ja Päijät-Hämeestä, Keski-Pohjanmaalta ja jopa Keski-Suomesta (Viitasaari). Oululaiset arkeologit ovat 1980-luvulta lähtien löytäneet kalmistoja (hautapaikkoja) myös Perämeren rannikoilta (Oulun Kaakkuri, Raahen (Saloisten) Tervakangas, Tornion Rakanmäki). Muissakin maan osissa asuinpaikkalöydöt kertovat asutuksesta (mm. Luukonsaaren keramiikka Järvi-Suomessa).
Suomen rannikkojen väestö ylläpiti yhteyksiä sekä Skandinaviaan että Baltiaan, minkä lisäksi joitakin esineitä saapui myös Keski-Venäjän suomensukuisten väestöjen asuinalueilta.
Rikkaat hautalöydöt mm. Laitilan Soukaisissa ja Salon (ent. Uskela) Ketohaassa kertovat jonkinlaisen yhteiskunnallisen "yläluokan" muodostumisesta. Soukaisten röykkiöhaudasta löytyi kaksi rinnakkaista kiviarkkua, joista toinen sisälsi keihäänkärkiparin. Rikkaammassa kiviarkussa oli keihäänkärkipari, kilpi, miekka hopeahelaisessa tupessa sekä lasinen juomasarvi ja pronssisanko, jotka oli valmistettu Rooman valtakunnan alueella. Professorit Ella Kivikoski ja Unto Salo ovat tulkinneet hautojen kuuluvan Gotlannista tulleelle mahtimiehelle, jopa "ruhtinaalle", ja tämän aseenkantajalle. Arkeologi Christian Carpelan puolestaan on nähnyt haudassa myös paikallisia piirteitä ja pitänyt sitä todisteena moneen eri suuntaan ulottuvista yhteyksistä. Ketohaan röykkiöhaudasta tunnetaan kultaisen kaularenkaan kappaleita, jotka viittaavat korkean tason yhteyksiin Skandinaviaan. Nousiaisista on jo 1700-luvulla löydetty kuuluisa kultainen kaularengas, jota säilytetään Tukholmassa.
Tokat

Tokat on kaupunki Turkissa. Se on Tokatin maakunnan pääkaupunki. Kaupungin asukasluku on 113 100 (2000).

Arkkitehtuuria

Kaupungin huomattavin rakennus on ottomaanien aikainen kaupungin muuri 28 torneineen. Gariplerin moskeija 1100-luvulta ja Ali Passan moskeija 1500-luvulta ovat huomionarvoisia myös matkailukohteina. Alun perin uskonnolliseksi oppilaitokseksi vuonna 1270 rakennettu Gök Medrese on arvokas nykyään arkeologisena museona toimiva rakennus. Kaksikerroksinen Latföglun Konak eli ottomaanihallitsijan asuinrakennus on nykyään myös museona ja edustaa barokkiarkkitehtuuria.
Kaupungissa on Gazi Osman Passalle nimetty yliopisto, joka on otettu käyttöön 1992.
Amgun

Amgun (ven. Амгу́нь) on Amurin sivujoki Habarovskin aluepiirissä Venäjällä. Sen pituus on 723 kilometriä, valuma-alueen laajuus 55 500 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaus 193 kilometrin päässä joen suusta 500 kuutiometriä sekunnissa.
Joki saa alkunsa Burejavuorilta, virtaa soistuneen taigan läpi kohti koillista ja laskee laajan suistoalueen kautta Amurin alajuoksuun. Amgun on pääosin liikennöintikelpoinen ja hyvin kalarikas. Suurin sivujoki on Nimelen.
Amgunin varrella sijaitsee Polina Osipenkon piirikeskus. Joen rantoja pitkin kulkee Baikalin–Amurin rautatie. Seudun kanta-asukkaita ovat negidaalit ja nivhit.
Nialamidi

Sivuvaikutukset ja käyttöön liittyviä varoituksia

Nialamidin sivuvaikutuksia ovat olleet: tuskaisuus, unettomuus, silmän mukautumiskyvyn (akkommodaatio) vaikeutuminen. Samanaikainen efedriini-lääkitys on ollut vasta-aiheista, johon liittyen hypertensiivisen kriisin mahdollisuus.
Nialamidi on ollut käytöstä poistettuna vuosia Suomessa. Sillä on haitallisia verenpainetta kohottavia yhteisvaikutuksia tyramiinia sisältävien ruokien kanssa. Lisäksi nialamidi on saattanut aiheuttaa vakavia muutoksia maksan toiminnassa: myös hepatiittia ja maksavaurioita on nialamidilla tehtyihin hoitoihin liittyen todettu. Trisyklisten masennuslääkkeitten kanssa MAO-estäjiä ei saa käyttää koskaan samanaikaisesti, sillä siitä saattaisi seurata hengenvaarallinen yhteisreaktio, joka tunnetaan serotoniini-oireyhtymän nimellä. Nykyään nialamidin on korvannut moklobemidi.

Annostus

25–50 mg, 3-4 kertaa vuorokaudessa: mikä tekisi vuosikausiannokseksi 75-200 mg/vrk. Myöhemmin käyttöön tulleet 100 mg tabletit: myöskin enimmäisannostus, mikä oli 300 mg/vrk.
Suomi-sarjan kausi 2015–2016

Pudotuspelit

Suomi-sarjan pudotuspeleihin pääsi kahdeksan joukkuetta. Puolivälierät ja välierät pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä, kotietu oli runkosarjassa paremmin sijoittuneella. Loppuottelu ja pronssiottelu pelattiin yksiosaisena. Loppuottelun voittaja nousi suoraan Mestikseen ja häviäjä kohtasi karsinnoissa Mestiksen 12. sijoittuneen joukkueen. Pronssiottelun voittaja kohtasi Mestiksen 11. sijoittuneen.
Mikäli Mikkelin Jukurit ei olisi noussut SM-liigaan, loppuottelun voittaja olisi kohdannut Mestiksen 12. sijoittuneen joukkueen ja häviäjä Mestiksen 11. sijoittuneen. Lisäksi pronssiottelua ei olisi pelattu.

Putoamiskarsinnat

Sijoille 12-15 runkosarjassa sijoittuneet joukkueet pelasivat neljän joukkueen kaksinkertaisen alemman jatkosarjan, jonka kaksi viimeistä olisivat jatkaneet putoamiskarsintaan II-divisioonan joukkueita vastaan. Karsintojen toinen vaihe kuitenkin peruttiin, koska vain Riemu ja Titaanit olivat kiinnostuneita pelaamaan Suomi-sarjassa.
Topmost

Topmost oli suomalainen yhtye, joka aloitti toimintansa syksyllä 1964. Yhtye hajosi keväällä 1965 ja aloitti uudelleen syksyllä 1965. Topmostin kuuluisin kokoonpano syntyi tammikuussa 1966. Yhtye hajosi 20.9.1968. Yhtye ehti lyhyen toimintansa aikana kohota suosituimmaksi pop-yhtyeeksi Suomessa.
Sebastian Rajalakso

Seurajoukkueura

Rajalakson kasvattajaseura on Fanna BK, jonka lisäksi hän edusti juniorina Enköpingiä. Hän debytoi Enköpingin edustusjoukkueessa kaudella 2006 Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Division 1:ssä, josta joukkue nousi seuraavaksi kaudeksi Superettaniin.
Kaudeksi 2008 Rajalakso siirtyi joukkuetoverinsa Martin Anderssonin kanssa edelliskaudella Allsvenskanin kolmanneksi sijoittuneeseen Djurgårdeniin, jonka kanssa hän teki neljävuotisen sopimuksen. Hän debytoi Allsvenskanissa 30. maaliskuuta 2008 kauden avausottelussa Norrköpingiä vastaan ja onnistui maalinteossa ensimmäisessä viidessä ottelussaan. Debyyttikaudellaan, jolla Djurgården sijoittui 12:ksi, Rajalakso pelasi kaikkiaan 27 ottelussa ja oli seitsemällä maalillaan joukkueensa paras maalintekijä. Hän oli ehdolla sarjan vuoden tulokkaaksi Fotbollsgalan 2008:ssa.
Rajalakso kuului Djurgårdenin runkopelaajiin myös kaudella 2009, joka sujui joukkueelta kuitenkin edellistäkin heikommin, sillä se säilytti sarjapaikkansa vasta karsintojen kautta. Hän teki sarjassa kolme maalia, mikä riitti joukkueen sisäisen maalitilaston jaettuun kärkipaikkaan Patrik Hagingen, Christer Youssefin, Hrvoje Milićin ja Daniel Sjölundin kanssa.

Maajoukkueura

Rajalakso on pelannut Ruotsin alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa vuodesta 2008 lähtien.
Hans Uhlmann

Hans Uhlmann (27. marraskuuta 1900 Berliini – 1975)  oli saksalainen kuvanveistäjä. Hän teki konstruktivistisia metalliveistoksia, joista monet ovat useavärisiä. Hän pyrki Karl Hartungin, Norbert Kricken sekä Brigitte Meier-Denninghoffin tavoin muodon viimeistelyyn erikoismuotojen vaalimisen vuoksi.
Benjamin Britten

Edward Benjamin Britten (22. marraskuuta 1913 Lowestoft – 4. joulukuuta 1976 Aldeburgh) oli brittiläinen säveltäjä ja pianisti. Hän aloitti säveltämisen jo lapsena. Vuonna 1927 hän alkoi saada yksityisopetusta säveltäjä Frank Bridgeltä. 
Britten sai koulutuksensa Gresham’s Schoolissa ja Royal College of Musicissa.
Brittenin ensimmäinen suosiota saanut teos oli hänen vuonna 1934 säveltämänsä A Boy was Born. Hänen nykyään tunnetuin teoksensa on ooppera Peter Grimes 1940-luvun alusta. Myös muunnelmasarja Nuoren orkesteriopas op. 34 (A Young Person’s Guide to the Orchestra) on tunnettu ja arvostettu teos, ja sillä tutustutetaan usein "ensikertalaisia" orkesteriin.
Brittenin elämänkumppani oli tenori Peter Pears, ja hän sävelsi tälle lukuisia teoksia. Pari kieltäytyi aseista toisen maailmansodan aikana. He perustivat Aldeburghin musiikkijuhlat vuonna 1948.
Asikkalan kirjasto

Asikkalan kirjasto on Asikkalan keskustaajamassa Vääksyssä sijaitseva kirjasto. Asikkalan kirjasto kuuluu Päijät-Hämeen Lastukirjastoihin. Päijät-Hämeen kirjastot yhdistivät tietokantansa keväällä 2016. Asikkalan kirjaston kokoelmissa on noin 64 000 nidettä. Vuonna 2015 lainaajia oli 2 580 ja kirjastokäyntejä 56 160. Lainoja tehtiin 101 440. Kirjojen ja elokuvien lainaus kasvoi edellisvuodesta.  

Yleistä

Kirjasto muutti nykyisiin tiloihinsa syksyllä 2004. Rakennuksessa toimi aiemmin Vääksyn ammattikoulu, ja siellä opiskeltiin veneen rakennusta. Uuden kirjaston suunnittelusta vastasi Arkkitehtuuritoimisto Kari Järvinen.
Rakennuksen entinen käyttötarkoitus haluttiin jättää näkyviin ja siksi muun muassa vanha hallinosturi säilytettiin. Se riiputtaa nyt samassa hallissa rakennettua puuvenettä. Kirjastotiskikin näyttää veneeltä ja samoin parven pyöreä ikkuna sekä kattopurjeet vievät ajatukset vesille. Ulkona olevaan kivipuutarhaan on upotettu puuveneen hylky. Vene on aiemmin kuulunut näyttelijä Joel Rinteelle.

Köpötit

Kirjaston katossa on kaksi isoa Köpöttiä. Köpöttien isä on Asikkalasta kotoisin oleva kuvataiteilija Ossi Pirkonen. Köpötit syntyivät alun perin Helsingin designpääkaupunkivuoteen liittyneen projektin yhteydessä ja olivat esillä Kampin kauppakeskuksessa. Projektin päätyttyä kotia vaille jääneet Köpötit majoitettiin vuonna 2013 kirjastoon ilahduttamaan ihmisiä.
Anne Kalmari

Koulutus ja työura

Kalmari valmistui ylioppilaaksi Saarijärven lukiosta vuonna 1987 ja maatalous- ja metsätieteiden maisteriksi (agronomiksi) Helsingin yliopistosta vuonna 1991. Hän suoritti harjoittelujaksonsa Ranskassa ja teki päättötyönsä Englannissa. Kalmari on ollut maatalousyrittäjä vuodesta 1991 alkaen. Maatila on maidontuotanto- ja metsätila, jokavaihtoi 2010-luvulla lypsylehmistä ylämaankarjaan. 
Kalmari on tehnyt opettajan töitä Jyväskylän ammattikorkeakoulussa, Pohjoisen Keski-Suomen oppimiskeskuksessa, Kivijärven kunnassa ja Saarijärven kaupungissa. Hän on ollut myös maaseutuelinkeinoviranomaisen sijaisena Kivijärvellä.

Poliittinen toiminta

Kalmarilla on ollut useita luottamustoimia Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliittossa (MTK). Hän on toiminut muun muassa Maaseutunuorten puheenjohtajana 1995 ja MTK:n valtuuskunnan jäsenenä 1999. Kalmari on ollut Kivijärven kunnanvaltuutettu vuodesta 1996, valtuuston puheenjohtaja 2005–2007 ja 2009–2010 sekä varapuheenjohtaja vuodesta 2011. Kalmari on ollut Karstulan Evankelisen Opiston johtokunnassa 2010–2015 ja 4H-liiton valtuuskunnan jäsen vuodesta 2010. Vuosina 2008–2015 hän oli Kalatalouden Keskusliiton varapuheenjohtaja.
Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Kalmari valittiin keskustan kansanedustajaksi Keski-Suomen vaalipiiristä 8 266 äänellä. Hän on toiminut maa-ja metsätalousvaliokunnan jäsenenä vuodesta 2007 ja puheenjohtajana toukokuusta 2017. Ensimmäisellä kaudellaan hän oli myös talousvaliokunnan jäsen (2007–2009). Kalmari äänesti ydinvoimalupien myöntämistä vastaan vuonna 2010. Kalmari valittiin eduskuntavaaleissa 2011 toiselle kaudelle 9 288 äänellä. Hän toimi keskustan eduskuntaryhmän 1. varapuheenjohtajana 2011–2015. Hän oli kaudella myös Kansaneläkelaitoksen valtuutettu.

Yksityiselämä

Kalmari on naimisissa maanviljelijä Riku Kalmarin kanssa ja heillä on kaksi lasta.
Kangaslampi (Keuruu, Riiho)

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Ristajoen valuma-alueella (35.65), jonka Huumonsalmin alueeseen (35.651) se kuuluu.
David Nalbandian

Ura

Nalbandian aloitti tennisuransa viisivuotiaana ja voitti vuonna 1998 junioreiden Yhdysvaltain avoimet. Junioriuran jälkeen Nalbandian on selvinnyt Wimbledonissa finaaliin vuonna 2002, jolloin hän hävisi Lleyton Hewittille erin 1–6, 3–6, 2–6, ja muissa Grand Slam -turnauksissa välieriin. Hänen tiellään on monessa turnauksessa ollut maailmanlistan ykköspelaaja, Sveitsin Roger Federer, kuten Ranskan avoimessa tennisturnauksessa ja Rooman tennisturnauksessa.
Nalbandian voitti urallaan yksitoista ATP-turnausta. Ensimmäiset voittonsa hän hankki Estorilissa ja Baselissa vuonna 2002, mutta kolmas voitto tuli vasta vuonna 2005 Münchenissä. Samana vuonna hän voitti Shanghain Masters Cupin, jossa hän kukisti Roger Federerin erin 6–7, 6–7, 6–2, 6–1, 7–6. Vuoden 2006 Masters Cupissa hän selvisi välieriin, mutta hävisi Yhdysvaltain James Blakelle erin 4–6, 1–6. Toukokuussa 2006 hän voitti massakentällä pelattavan Estorilin ATP-turnauksen lyöden loppuottelussa Nikolai Davydenkon 6–3, 6–4.
Seuraava turnausvoitto tuli vasta lokakuussa 2007, jolloin hän voitti Madrid Masters -turnauksen kovalla sisäkentällä ensin puolivälierässä maailman kakkospelaajan Rafael Nadalin, sitten välierässä maailman kolmosen Novak Đokovićin ja loppuottelussa miesten tenniksen ylivoimaisen ykköspelaajan Roger Federerin 1–6, 6–3, 6–3. Näin hänestä tuli kolmas pelaaja, joka on voittanut maailmanlistan kärkikolmikon samassa turnauksessa. Vain kaksi viikkoa myöhemmin Nalbandian voitti Pariisin Masters-turnauksen, jossa löi kolmannella kierroksella jälleen Roger Federerin ja aiheutti finaalissa Rafael Nadalille ensimmäisen tappion tenniskentällä Pariisissa kukistamalla hänet 6–4, 6–0.
Helmikuussa 2008 Nalbandian voitti Buenos Airesin ATP-turnauksen loppuottelussa maanmiehensä José Acasuson erin 3–6, 7–6(5), 6–4. Uransa yhdeksännen turnausvoiton hän hankki lokakuussa 2008 Tukholmassa voittaen loppuottelussa Robin Söderlingin erin 6–2, 5–7, 6–3. 
Sydneyn ATP-turnauksen loppuottelussa tammikuussa 2009 Nalbandian voitti Jarkko Niemisen lukemin 6–3, 6–7(9), 6–2. Elokuussa 2010 hän voitti Washingtonin turnauksen.
Nalbandian ilmoitti uransa lopettamisesta lokakuussa 2013.

Yksityiselämä

Nalbandian syntyi Córdobassa, joka on Argentiinan toiseksi suurin kaupunki. Hänen harrastuksiinsa kuuluvat kalastus ja jalkapallo. Maaliskuusta 2009 lähtien hänen valmentajanaan toimi entinen ATP-ammattilainen Luis Lobo.
Raimo Häyrinen

Raimo Herman "Höyry" Häyrinen (s. 30. heinäkuuta 1940 Savonlinna)
on kaikkien aikojen tunnetuimpia suomalaisia urheiluselostajia.
"Höyry" Häyrinen tunnetaan etenkin nopeapuheisena urheilukilpailujen radioselostajana. Guinnessin ennätysten kirjan 1984–85 mukaan Häyrinen tunnetaan Suomen nopeimpana radioselostajana: ennätykseksi on kirjattu 218 sanaa 57,5 sekunnissa. Turun yliopistossa Häyrisen puhenopeudeksi on mitattu parhaimmillaan yli 440 sanaa minuutissa.
Selostajana Häyrisen omimpia lajeja ovat olleet jääkiekko ja nyrkkeily. Hän saavutti kaksi akateemista nyrkkeilymestaruutta ja kymmeniä ikämiesten palloilulajimestaruuksia, mutta hän on toiminut myös nyrkkeilytuomarina. Häyrinen on saanut 13 Telvis-palkintoa.

Koulu ja opiskelu

Raimo Häyrisen isä oli Savonlinnan kaupunginsihteeri ja sittemmin Mikkelin kaupunginjohtaja Ensio Häyrinen. Raimo Häyrinen on käynyt koulua Savonlinnassa, Mikkelissä, Lahdessa ja Kouvolassa. Koulunkäynti päättyi Munkkivuoren yhteiskoulussa Helsingissä. Vuosina 1955–1961 Häyrinen työskenteli ajoittain merillä. Sotilasarvoltaan hän on reservin pursimies. Häyrinen opiskeli tv- ja radiotyötä Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa ja Tampereen yliopistossa vuosina 1965–1969 sekä filmiohjausta Hochschule für Fernsehen und Film -koulussa Münchenissä 1969–1973.

Työura

Raimo Häyrinen oli Yleisradion palveluksessa 1965–1997. Häyrinen on selostanut kymmeniä olympia- ja MM-kisoja. Vuoden suosituimmaksi urheiluselostajaksi Häyrinen on nimetty kaikkiaan 24 kertaa. Yle irtisanoi Häyrisen 1997, mutta hän haastoi yhtiön oikeuteen. Yleisradio taipui kahden vuoden kuluttua sovintoon, ja maksoi selostajalle 15 kuukauden palkkaa vastaavan summan.

Aktiiviuran jälkeinen aika

Eläkkeellä Häyrinen on tehnyt toimittajan ja kuuluttajan töitä freelancerina. Hän on työskennellyt paikallisradioille ja kirjoittanut urheilusta muun muassa Uutispäivä Demariin.

Poliittinen toiminta

Häyrinen oli Kansallisen Kokoomuksen sitoutumaton varavaltuutettu Helsingin kaupunginvaltuustossa vuosina 1992–1996. Vuoden 2004 kunnallisvaaleissa hän oli sitoutumattomana ehdokkaana Kokoomuksen ehdokaslistalla.
Purjeveneluokat olympialaisissa

Historia

Yli 112 vuoden aikana veneluokat ovat vaihdelleet. Purjehdusurheilu käyttää hyväkseen veneitä jotka ovat teknisesti edistyneitä, ja syyt luokkien vaihtoon toisiin ovat vaihdelleet taloudellisista ja teknologisista, emotionaalisiin ja poliittisiin. Jotkut entiset olympialuokat ovat edelleen kansainvälisesti hyvin aktiivisia kilpapurjehdusluokkia. Jotkut jatkavat esim. purjehduskoulukäytössä ja jotkut ovat kadonneet. Vanhoista olympialuokista atiivisimmin kilpailevat edelleen kansainvälisesti Louhet, Star-veneet ja niin sanotut metri-veneet kuten 5.5m, 6mR, 8mR ja 12mR. Entiset olympialuokat, miehistöineen, muodostavat tärkeän ja merkittävän osan yleisen purjehduksen ja olympiapurjehduksen historiaa. Oheiset taulukot ovat katsanto veneluokkiin ja siihen, milloin ne olivat käytössä Olympialuokkina.
Risto Pyykkö

Risto Johannes Pyykkö on rovaniemeläinen Lapin Kansa -lehden urheilutoimittaja, joka on kirjoittanut Petteri Holman kanssa teoksen Kairanviemä kirjailija A. E. Järvisen elämästä (Otava, 2006). Kordelinin säätiö myönsi kirjan kirjoittamiseen 3 000 euron apurahan. Pyykkö on luennoinut Holman kanssa A. E. Järvisen elämästä muun muassa Lapin yliopistossa keväällä 2006.  Pyykkö on naimisissa entisen kansanedustajan Tatja Karvosen kanssa. Pyykön lempinimi on Polle.
Suomen Lentopalloliitto valitsi Pyykön kauden 2002–2003 lentopallotoimittajaksi.
StatusNet

Identi.ca

Identi.ca on ensimmäinen StatusNetin asennus. Sen ylläpitäjä on StatusNetin kehittänyt StatusNet Inc. Identi.ca tarjoaa ilmaiset käyttäjätilit yleisölle ja toimii StatusNetin itse asennettavan version lippulaivana.
Karjasillan koulu

Karjasillan koulu oli Oulun Höyhtyän kaupunginosassa toiminut perusasteen ja lukion oppilaitos. Karjasillan yläasteella oli tarjolla liikuntapainotteinen linja ja lukio puolestaan tunnettiin tietokonepainotteisuudestaan. Yläasteen rehtorina oli Pasi Käyhkö. Samassa rakennuksessa toimi myös Karjasillan lukio. Koulu siirtyi uuteen Kastellin monitoimitaloon elokuussa 2014.

Historia

Sotien jälkeen Oulun kaupunkiin perustettiin lukuisia yksityisiä oppikouluja. Karjasilta sai keskikoulun perustamisluvan keväällä 1955 ja koulun toiminta alkoi heti seuraavana syksynä. Lukioluokat koululle myönnettiin 1961, jolloin nimikin muuttui Karjasillan keskikoulusta Karjasillan yhteiskouluksi. Toiminta yksityisenä oppikouluna päättyi kesään 1974, jolloin Oulussa siirryttiin peruskoulujärjestelmään. Karjasillan yhteiskoulu siirtyi Oulun kaupungin omistukseen ja se jaettiin hallinnollisesti Karjasillan yläasteeksi ja lukioksi. Karjasillan keskikoulun ja yhteiskoulun rehtorina toimi koko yksityisomistuksen ajan 1955–1974 Laila Lakkala.
Koulun toiminta aloitettiin Aleksanterintorin kansakoulussa. Kaupungilta saatiin omaa koulutaloa varten tontti Lintulammentien varrelta Höyhtyän kaupunginosasta läheltä Karjasiltaa. Koulurakennuksen suunnitteli arkkitehti Osmo Sipari ja se valmistui vuonna 1958.
Pavel Karelin

Pavel Vladimirovitš Karelin (ven. Павел Владимирович Карелин, 27. huhtikuuta 1990 Gorki, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto – 9. lokakuuta 2011 Nižni Novgorod) oli venäläinen mäkihyppääjä.
Karelin debytoi aikuisten arvokilpailuissa Oberstdorfin lentomäen MM-kilpailuissa 2008, jossa hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa 22:nneksi ja oli mukana viidenneksi sijoittuneessa Venäjän joukkueessa. Vancouverin talviolympialaisissa 2010 Karelin oli Venäjän joukkueessa joukkuekilpailun kymmenes, normaalimäen 33:s ja suurmäen 38:s.
Maailmancupissa Karelin debytoi kaudella 2007–2008. Hänen parhaaksi sijoituksekseen jäi toinen tila Garmisch-Partenkirchenin kilpailusta uudenvuodenpäivänä 2011. Joukkuemäessä hän sijoittui kaudella 2008–2009 toiseksi Oberstdorfissa ja kolmanneksi Planicassa.
Karelin kuoli auto-onnettomuudessa 9. lokakuuta 2011 Nižni Novgorodin ympäristössä, Ufan ja Moskovan välillä. Karelin oli ajanut Mercedesiä, joka oli törmännyt onnettomuuden vuoksi pysähtyneeseen rekkaan. Karelin kuoli peräänajossa, ja hänen kaksi ystäväänsä saivat vakavia vammoja. Karelinin verestä löydettiin tutkimuksissa tuntematon määrä alkoholia. Hän oli ajanut onnettomuushetkellä ylinopeutta.