Usenet

Yleistä

Keskusteluryhmät ovat maailmanlaajuinen hajautettu viestintäjärjestelmä, jossa sen käyttäjien välinen keskustelu tapahtuu artikkeleiksi kutsuttujen tekstimuotoisia sähköpostiviestejä muistuttavien tekstisanomien avulla. Lukuisat palvelimet pitävät järjestelmää yllä ja tallentavat ja välittävät uusia viestejä toisille palvelimille.
Keskusteluryhmiä on kymmeniä tuhansia, joten useimmille merkittäville aihepiireille löytyy oma ryhmänsä. Esimerkiksi suomalainen python-ohjelmistosuunnittelija voi seurata mielenkiinnolla ryhmiä comp.lang.python ja sfnet.atk.ohjelmointi. Matemaatikoille
on ryhmä sfnet.tiede.matematiikka ja talviurheilijoille rec.sports.skiing ja rec.sports.skating. Ryhmät on nimetty hierarkkisen järjestelmän mukaan seuraavasti: pääryhmä.aliryhmä[.aliryhmä2[.aliryhmä3]] missä [..] osoittaa valinnaisuutta. Esimerkkinä comp. -hierarkia käsittelee tietotekniikkaa (computing), comp.os käyttöjärjestelmiä (operating systems) ja comp.os.linux  Linux-käyttöjärjestelmää. Useimmat tunnetut ryhmät käsittävät kolme hierarkiatasoa, kuten comp.lang.ruby.
Yksittäiset artikkelit muistuttavat rakenteeltaan sähköpostiviestejä. Niissä on toisaalta tietoa viestin aiheesta, halutusta levityksestä, kirjoittajasta, päivämäärästä yms., toisaalta itse käyttäjän kirjoittama viesti. Viestit ovat useimmissa ryhmissä pelkkää tekstiä; liitetiedostot korvataan viitteellä joko www-palvelimelle tai tähän tarpeeseen erikseen luotuihin ryhmiin. Myös merkistön osalta ollaan konservatiivisempia kuin sähköpostissa, Latin-1 on vielä paras merkistökoodaus useimmissa ryhmissä.
Palvelu on maailmanlaajuinen eikä minkään yksittäisen tahon ylläpitämä, toisin kuin erilaiset www-pohjaiset keskustelufoorumit, jotka ovat yhteisö- ja palvelinkohtaisia.
Erilaiset keskusteluryhmien lukuohjelmat pitävät kirjaa luetuista artikkeleista ja esittävät ryhmien sisällön havainnollisesti. Tällaisia ohjelmistoja ovat esimerkiksi Tin, MS Outlook, Mozilla Thunderbird, slrn, Gnus sekä www-pohjainen Google News. Myös monet www-selaimet ja sähköpostiohjelmat osaavat käyttää keskusteluryhmiä. Ohjelmien kyky näyttää oleelliset viestit, auttaa netiketin seuraamisessa yms. vaihtelee suuresti.
Jos ryhmään lähetetty viesti on vastaus toiseen viestiin, niin se näkyy Subject -rivin "Re:"- etuliitteestä (alun perin latinaa, aiheesta, nykyisin myös englannin regarding (koskien) tai reply (vastaus)). Silloin edellisestä viestistä lainattu osa on merkitty > -merkillä lainatun rivin edessä.
Seuraavassa esimerkki viestistä:
From: "Hupsik" <hupsik...@hotmail.com>
Subject: Punaiset yrittävät valloita maailma...
Date: 1999/07/29
Newsgroups: sfnet.atk.sodat

Taas ne kommunistit ovat likellä, yrittävät valloita maailma. L.T. on
muuttanut venäjälle ja antaa käskynsä Kremlistä, käyttöjärjestelmänsä
avulla. Ensimmäiset kommunistiset liikkeet ovat muodostuneet ulkomailla ja
yksin suurista, PunainenHattu on jo toiminut muutaman vuoden. Myös
suomessa toimi yksi sosiaali-kommunistinen liike nimellä SOT, joka yrittää
iskeä myös puolueettomalle naapurimaalle, ja on vaihtanut nimensä ettei
kukan tunnistaisi sitä.

Mutta me emme anna periksi punaisille, koska evät meidän vaarimme antaneet
periksi. Jos on tarpeen käytämme myös taistelussamme Linuksinkoktailia.
Muistakaa että meidän rikkain kapitalisti B.G. on kansamme. Ja me vielä
marssimme punaiselle torille lippumme alla, jolla on sininen taivas ja
valkoiset pilvet.

Hupsik was here.

Ryhmien luonne

Ryhmien luonne vaihtelee hyvin paljon. On virallisia tiedotusryhmiä (comp.answers, news.announce) ja hyvinkin vapaamuotoisia keskusteluryhmiä (sfnet.huuhaa). Joissakin ryhmissä on ystävällinen tuttavallinen ilmapiiri, toisissa lähes sota. Joissakin ryhmissä rupatellaan, toisissa ratkotaan ongelmia. Osassa roskapostien määrä estää lähes täysin satunnaisen lukemisen (esimerkiksi useimmissa seksiin liittyvissä ryhmissä), toisissa roskaposteja on vain satunnaisesti. Yksittäisen ryhmän luonne ei useinkaan selviä pelkästään sen nimestä, vaan ryhmään kannattaa ennen siihen kirjoittamista tutustua lukemalla ryhmässä käytävää keskustelua, ryhmän virallinen kuvaus ja aiotun kysymyksen aihepiirin osalta ryhmän FAQ ("vastauksia usein kysyttyihin kysymyksiin").
Viestien lukeminen ja kirjoittaminen ei vaadi minkäänlaista rekisteröitymistä. Viestin alkuperää voi yleensä tarvittaessa selvittää melko tarkasti, mutta viestin lukemisesta ei jää merkintöjä kuin mahdollisesti oman palvelimen lokiin. Aktiivisia kirjoittajia on useimmissa ryhmissä hyvin paljon vähemmän kuin lukijoita.
Häiriköinti on helppoa, mutta häiriköt oppii melko nopeasti tunnistamaan ja jättämään huomiotta. Häiriköiden kanssa kinastelu tai vastaaminen asiattomiin viesteihin häiritsee useimmiten ryhmän toimintaa enemmän kuin itse häiriköiden viestit (katso trolli). Jos mielenkiintoisessa ryhmässä on häiritsevän paljon epäasiallisia viestejä, kannattaa tutustua käyttämänsä ohjelman suodatustoimintoihin.

Moderointi

Jotkut ryhmät, joiden aihe vetää puolensa epäasiallisia kirjoituksia, ovat moderoituja: kirjoituksia ei julkaista suoraan, vaan vasta läpäistyään tarkistuksen, joko niin että moderointitiimin jäsen lukee ja hyväksyy sen tai niin että botti hoitaa hyväksynnän. Muitakin ratkaisuja esiintyy. Kriteerit siitä, mitkä kirjoitukset hyväksytään ovat usein hyvin teknisiä; sensuuria kaihdetaan keskusteluryhmissä hyvin yleisesti ja roska, jota tahdotaan välttää, lähetetään useimmiten yksittäisten ryhmien luonteesta ja moderointikriteereista välittämättä.

Ryhmähierarkioita

(* vastaa mitä tahansa merkkijonoa)

Anonyymiys keskusteluryhmissä

Keskusteluryhmissä voi esiintyä vapaavalintaisella nimimerkillä, koska varsinaisia lähettäjätietoja ei yleensä tarkasteta mitenkään. Tämä ei kuitenkaan mitenkään takaa sitä, etteikö tietyn viestin tai, vielä helpommin, tiettyjen viestien lähettäjää voisi selvittää.
Täydellinen anonyymiuden saavuttaminen vaatii ymmärrystä ja tarkkaavaisuutta. Eri asiakas- ja palvelinohjelmat jättävät jonkin verran vaihtelevasti lähettäjän selvittämiseen tarvittavia tietoja. Tiedot riippuvat myös ohjelmien asetuksista. Tässä esimerkkiviesti, huomaa erityisesti rivit From (yleensä asetettavissa), Path, Message-ID (yleensä asetettavissa, huolimaton asetus saattaa aiheuttaa toisten viestien katoamista), NNTP-Posting-Host, X-Complaints-To ja X-Trace.
Path: g2news1.google.com!
news3.google.com!news1.google.com!
news.glorb.com!nntpserver.com!
zeus.nntpserver.com!
61.88.178.82.MISMATCH!
news1.optus.net.au!optus!news.optus.net.au!
53ab2750!not-for-mail
From: XXXXX XXXXXXX <XXXXXXX@XXXXXX.net>
Newsgroups: sfnet.atk
References: <47e2b23c.XXXXXXXXXX@news.kolumbus.fi>
Subject: Re: XXXXXXXXXXXXXXX ...
Followup-To: sfnet.harrastus.audio+video.satelliitti,
sfnet.harrastus.lemmikit.koirat,sfnet.matkustaminen
MIME-Version: 1.0
Content-Type: text/plain; charset=ISO-8859-1
Content-Transfer-Encoding: 8bit
Message-ID: <XXXXXXXXXXXXXXXXX@nntp0.iseek.com.au>
Cache-Post-Path: nntp0.iseek.com.au!XXXXXXXXXXXXXXX@XXXXXXXXXXXXXXXX.net.au
X-Cache: nntpcache 3.0.2 (see http://www.nntpcache.com/)
Lines: 45
Date: Sun, 16 Mar 2008 05:51:29 GMT
NNTP-Posting-Host: 20X.83X.X64.1X
X-Complaints-To: XXXXXXXXXX@iseek.com.au
X-Trace: news.optus.net.au 1205646689 202.83.64.15 (Sun, 16 Mar 2008 16:51:29 EST)
NNTP-Posting-Date: Sun, 16 Mar 2008 16:51:29 EST
Organization: iseek Communications Pty. Ltd. - 
reports relating to abuse should be sent to
XXXXXXXXXXXXX@iseek.com.au

Historiaa

Jim Ellis, Tom Truscott ja Steven M. Bellovin kehittivät Usenetin vuonna 1979 UUCP-protokollan mahdollistaessa yhteydenpidon eri Unix-koneiden välillä. Ensimmäiset solmut olivat Pohjois-Carolinan yliopisto ja Duken yliopisto. Nykyisin artikkelit välitetään NNTP-protokollan avulla, joka toimii TCP/IP-protokollan päällä.
Vuonna 1993 suuri yhdysvaltalainen operaattori America Online alkoi tarjota uutisryhmiä asiakkailleen. Tätä ennen uutisryhmät olivat olleet lähinnä yliopistojen henkilökunnan ja opiskelijoiden käytössä. Tapahtuma muutti merkittävästi uutisryhmien keskustelua ja siitä alettiin käyttää nimeä "ikuinen syyskuu." Tämä viittaa yliopistojen lukukauden alkamiseen, jolloin uudet opiskelivat pääsivät käyttämään uutisryhmiä ja käyttäytyivät aluksi epäkypsästi.
Vuodesta 2005 lähtien monet palveluntarjoajat lopettivat uutisryhmien tarjoamisen asiakkailleen. AOL lopetti palvelun vuoden 2005 alussa. Kesällä 2008 useat suuret yhdysvaltalaiset palveluntarjoajat päättivät alt.-hierarkian jakelun vedoten uutisryhmissä levitettyyn tekijänoikeusloukkauksia sisältävään materiaaliin ja lapsipornoon. PC Magazinen kolumnisti Sascha Segan ja Slashdot ehtivätkin julistaa Usenetin kuolleeksi. Syyskuussa 2008 Comcast lopetti kokonaan uutisryhmien jakelun. Keväällä 2010 uutisoitiin Duken yliopiston lopettavan alkuperäisen Usenet-palvelimensa.