Kuopion Palloseura

Seuran alkuvuodet

Kuopiossa paikallisista urheiluseuroista mm. Kuopion Reipas otti jalkapalloilun ohjelmaansa 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Kun ristiveto eri urheilulajien välillä Reippaassa voimistui niin, että seuran jalkapalloilijat eivät nähneet enää mahdollisuuksia kehittää lajiaan seuran alaosastona, he irroittautuivat Reippaasta perustaakseen oman seuran. Synnytettiin Kuopion Palloseura, jonka perustava kokous pidettiin Seurahuoneella 16. maaliskuuta 1923. 
Toiminta käynnistettiin heti perustamisen jälkeen keväällä. Virallinen kilpailutoiminta alkoi osallistumisella SM-kilpailuun. 1920-luvulla SM-kilpailut pelattiin cup-muotoisesti. KuPS saavutti kilpailun parhaan sijoituksensa heti ensimmäisellä kerralla 1923 päästessään välierään. Osallistuminen SM:n tavoitteluun on jatkunut yhtäjaksoisesti vuotta 1925 ja paria 40-luvun sota-ajan kautta lukuun ottamatta. 
Vuonna 1930 Suomen jalkapalloilussa siirryttiin sarjamuotoiseen pelaamistapaan. Kuopion Palloseura voitti 1930 piirin mestaruuden ja selviytyi Palloliiton B-sarjaan. Kuopion Palloseura ylsi heti ensi yrityksellä B-sarjan välieriin, jonka voittajat nousivat valtakunnan ylimpään sarjaan, mutta KuPS hävisi Viipurin Susille.
Kuopion Palloseuran alkuperäisenä peliasuna oli mustavihreäpystyraitaiset paidat ja valkoiset housut. Kun tarvittiin uusia asusteita, ei ollut löytynyt paitaa, jossa vihreä väri olisi pysynyt kunnollisesti. Mietittiin eri värivaihtoehtoja, ja päädyttiin Savon väreihin, keltaiseen paitaan, mustiin housuihin ja keltamustiin sukkiin. Uudet asusteet otettiin käyttöön keväällä 1935.
Kaudella 1946/47 Suomensarjan neljä parasta pääsivät karsimaan kahdesta pääsarjan paikasta. KuPS pelasi nousun kannalta ratkaisevan ottelun Helsingissä 15. kesäkuuta 1947, ja tasapeli Kallion Palloseuran kanssa tarkoitti  nousua Mestaruussarjaan.  Paikan tavoittelu oli alkanut Savon piirinsarjapelillä kesällä 1930, eli pääsarjaan nousu kesti KuPS:lta hieman yli 17 vuotta. Oheisessa kuvassa on esitetty ottelussa pelanneet kupsilaiset.

Mestaruuksien vuodet

KuPS aloitti Mestaruussarjassa elokuussa 1947 häviämällä HIFK:lle Kuopiossa. KuPS putosi heti ensimmäisenä kautenaan mestaruussarjasta, mutta nousi takaisin saman kalenterivuoden aikana. Sitten seurasi yli 43-vuotinen pääsarjavisiitti (eli 44 peräkkäistä kautta), joka alkoi toukokuussa 1949 HJK-häviöllä Kuopiossa ja päättyi Väinölänniemellä syksyllä 1992 Mikkelin Palloilijoille häviöön.
Vuonna 1950 KuPS taisteli ensimmäisestä mestaruudestaan, mutta jäi lopulta hopealle. Kuopion Palloseuran ensimmäinen mestaruus tuli vuonna 1956. Mestaruus ratkesi Helsingin Olympiastadionilla jo ennen viimeisiä kierroksia KuPS:n lyödessä HPS:n. KuPS voitti toisen mestaruutensa kaksi vuotta myöhemmin. Viimeisellä kierroksella Väinölänniemellä kohtasivat KuPS ja HPS. KuPS:n voitolla molemmat päätyivät tasapisteisiin. Tarvittiin uusintaottelu mestaruudesta ja se pelattiin Olympiastadionilla, missä KuPS voitti jatkoajalla. Ottelun katsojamäärä oli silloinen Suomen sarjapelien ennätys, yli 8000.
KuPS oli 50-luvulla huonoimmillaan sarjassa viidentenä (mitaleita tuli em. kahden kullan ja hopean lisäksi hopeaa 1954 ja pronssia 1953). 60-luvulle tultaessa peliesitykset kuitenkin huononivat. KuPS saavutti SM-hopeat vuosina 1964, 1967 ja 1969. Vuonna 1966 joukkueen valmentajana aloitti Gunnar Boman, kun Aaro Heikkinen oli siirtynyt edelliskauden jälkeen vastaamaan koko seuran valmennusjohtamisesta. Ensimmäinen Kuopiossa varmistunut mestaruus tuli Väinölänniemellä Turun Palloseuran hävitessä KuPS:lle.
Syksyllä 1967 KuPS pelasi ensimmäiset Euroopan cup-ottelunsa. KuPS olisi päässyt jo vuonna 1959 mukaan kilpailuun, mutta seuran talous ei ollut antanut tuolloin siihen mahdollisuutta. Nyt oli vastassa ranskalainen huippuseura St. Etienne. Ensimmäinen osaottelu pelattiin Ranskassa, toinen Kuopiossa. KuPS hävisi molemmat ottelut. 1968 Kuopioon tuli ensimmäinen Suomen cupin voitto KuPS:n lyödessä Olympiastadionilla KTP:n. 1969 paikallisvastustaja Elo pelasi ensimmäistä kertaa pääsarjassa, ja seurojen ensimmäisessä pääsarjakohtaamisessa keväällä tehtiin KuPS:n edelleen voimassa oleva yleisöennätys 6787. KuPS tuli sarjassa viidennen kerran hopealle. 
1970-luvun alkuun osui lievä aallonpohja. Kaudelle 1972 valmentajaksi tuli Martti Räsänen. Hänen valmentama ensimmäinen KuPS-mestaruus varmistui kauden 1974 viimeisellä kierroksella KuPS:n voittaessa olympiastadionilla HJK:n. 1975 oli vuorossa hopeaa. Räsäsen toinen (KuPS:lle jo viides) mestaruus tuli 1976 myös HJK-ottelussa, nyt Väinölänniemellä, jossa joukkueet pelasivat 26. syyskuuta 0–0-tasapelin. 1976 mestarijoukkueesta KuPS menetti kilpailijoilleen kuusi miestä. Menetyksistä huolimatta kausilta 1977 ja -79 tuli hopeamitalit. 
KuPS oli noussut 70-luvulla suomalaisittain suurseuraksi: oleelliset tekijät oli seurassa toteutettu esimerkillisesti, markkinointi, pelaajien työasiat ja seuran johdon vaastuun jaot olivat hallinnassa. Talouskin oli kunnossa, sillä lipputulot elättivät seuraa pitkälle. Lisämausteena oli ankara lajin sisäinen paikallinen kilpailu KPT:n kanssa, eikä kilpailevia lajeja ollut käytännössä lainkaan.
1980-luvulla alkoivat KuPS:n vaikeat vuodet. KPT lähti haastamaan 70-luvun lopussa KuPS:aa, ja myös Elo nosti päätään alemmista sarjoista kaupungin suurseurojen kilpailijaksi. Myös jääkiekkoväki alkoi rakentaa pohjaa KalPa:n nousulle liigaan. Jalkapallo muuttui amatöörien harrastuksesta ammattimaiseksi kilpaurheiluksi. KPT:n täysimittainen hyökkäys kotimaiselle jalkapallohuipulle pääsemiseksi päättyi yhtälön taloudelliseen mahdottomuuteen muutamassa vuodessa, ja Elonkin nousun takaa löytyi kestämättömät perusteet, mikä johti seura toiminnan loppumiseen. 80-luku päättyi KuPS:lta lopulta komeasti Suomen cupin voittoon Hakasta Olympiastadionilla.

Liiga-aika

Kaudelle 1990 KuPS:n valmentajaksi palasi vanha tuttu Martti Räsänen. Sarjan nimi oli uusi, Futisliiga, joka nykyisin kulkee Veikkausliigan nimellä. Räsäsen aikakausi KuPS:n valmentajana päättyi kesällä 1992, kun KuPS oli juuttunut hännille, ja syyskauden viimeisiin otteluihin valmennus siirrettiin muiden vastuulle. MP lähetti kauden viimeisessä ottelussa KuPS:n 44 peräkkäisen pääsarjakauden jälkeen I divisioonaan. Ratkaisumaalin laukoi vapaapotkusta oma kasvatti Juha Karvinen. Maali hiljensi lumen peittämän Väinölänniemen. Paluu Liigaan onnistui heti, mutta vain yhdeksi kaudeksi.
KuPS:n realismia oli nyt yrittää selvitä hengissä talousongelmista. Onnistunut puheenjohtajan vaihdos piristi seuraa. Eija Vähälä loi seuraan uutta henkeä: ”Taistellaan, eikä anneta KuPS:n loppua”. Kausi 1997 päättyi  putoamiseen Kakkoseen. Tuolloin hämmästeltiin sitä, miten KuPS ei pärjännyt karsintasarjan otteluistaan Nokian Pyryä ja kemiläistä lähiöjoukkuetta Visan Palloa vastaan kunnialla, ja karsintasarjan kaksi tasapeliä tarkoitti, että KuPS jatkoi Kakkosessa, tasolla, joka vastasi aikoinaan Maakuntasarjaa. 
Nousu Ykköseen onnistui heti. Kakkosessa pelaaminen hankaloitti kuitenkin velkataakan hoitamista, ja syksyllä 1998 alkoi häämöttää konkurssi. Pelastusoperaatiota varten oli muodostettu KuPS Oy, joka tuli ja pelasti KuPS ry:n vain parin viikon päässä häämöttävältä konkurssilta. Oy hoiti ry:n velat verottajalle, ja näin oltiin valmiit aloittamaan uusi nousu takaisin kotimaan huipulle. 
Uuden vuosituhannen ensimmäiseen kauteen lähdettiin uudella ja päätoimisella valmentajalla, Esa Pekosella, joka nosti KuPS:n Veikkausliigaan kaudeksi 2001. Ensimmäinen liigakausi toi kahdeksannen sijan, mutta Pekonen ei saanut enää jatkaa, KuPS säilyi sarjassa kaksi seuraavaa kautta, mutta 2003 päätteeksi KuPS putosi. Kauden 2003 surkea loppu sai Oy:n johtoon uutta puhtia, suuntaa piti muuttaa. Toiminnalle haettiin uskottavuutta palkkaamalla hyvätasoinen päävalmentaja. Juha Malinen onnistui nostamaan KuPS:n heti takaisin Veikkausliigaan.
Kausi 2006 alkoi lupaavasti Finnair Stadiumilla pelatussa Liigacupin loppuottelussa, jossa KuPS voitti FC KooTeePeen päättäen samalla seuran saavutusten 17-vuotisen kuivan kauden. Kausi päättyi lopulta tipahtamiseen Ykköseen. 
Syksyllä 2006 KuPS Oy:n hallituksen jäsen Ari Lahti omisti seurasta neljänneksen, ja totesi ettei homma toimi. ”KuPS oli taas pudonnut Liigasta, ja kaikki rahat olivat menneet, ei ollut enää ketään, joka panisi seuraan lisää rahaa”, Lahti muistelee. Hän teki omat selvityksensä seuran taloudellisesta tilanteesta ja pohti, pitäisikö se vielä kerran pelastaa. Marraskuun lopussa lehdet kertoivat, että KuPS on menossa konkurssiin. Joulukuun 1. päivänä KuPS ja Lahti järjestivät lehdistötilaisuuden. Seuraavan päivän lehdet kertoivat, että ”savolaislähtöinen investointipankkiiri Ari Lahti pelastaa KuPS Oy:n konkurssilta”. Apu tuli viime hetkellä. 
Kauden 2007 Viimeiselle kierrokselle lähdettäessä RoPS johti sarjaa kahdella pisteellä. Kierroksella FC Hämeenlinna voitti RoPS:n ja KuPS voitti JJK:n. KuPS olisi voittanut Ykkösen myös RoPS:n pelatessa tasapelin, koska KuPS:lla oli selkeästi parempi maaliero. Kuopiolaisten sankari oli kolme maalia päätöskierroksella tehnyt Ilja Venäläinen, jonka ansiosta KuPS palasi Veikkausliigaan kaudeksi 2008. 
2008 alkaen KuPS on pelannut Suomen ylimmällä sarjatasolla. 2010 KuPS saavutti pitkästä aikaa hopeisen mitalin. Se on myös esiintynyt kolme kertaa häviävänä osapuolena Suomen cupin finaalissa (2011–2013). Kaudella 2017 KuPS saavutti Veikkausliigassa hopeaa.

Kannattajat

Maaningan kannatusyhdistys on tiedossa olevista KuPS:n kannatusryhmistä rekisteröity ensimmäisenä. Maaninkalaiset jännärit aloittivat toimintansa jo 60-luvulla. Yhdistyksen perustamisvuosi lienee 1967, koska KuPS:n 1977 kauden päätöstilaisuudessa jaettiin Maaningan kannatuskerhon 10-v juhlapalkinto. Yhdistys rekisteröitiin virallisesti tammikuussa 1973.
KuPS Supporters' Club (KSC) sai alkunsa KuPS:n 70-luvun mestaruushuumassa. Se perustettiin virallisesti 8. lokakuuta 1979 ja rekisteröitiin samana vuonna nimellä KuPS S.C. ry.  Ydinryhmä pelasi myös puulaakijalkapalloa ja perusti vuonna 1980 Kings Soccer Clubin, eli nykyisen Kings Kuopion. KSC:n toiminta hiipui 80-luvulla ja sen viimeiseksi kokoontumiseksi jäi vuoden 1989 Suomen Cupin finaali.
Banzai - KuPS:n kannattajat ry:tä alettiin pohjustaa vuonna 2000. KuPS:n nettisivujen vieraskirjassa monet kirjoittajat halusivat oman faniklubin perustamista. Idea alkoi konkretisoitua KuPS:n nousuhuumassa marraskuussa 2000, jolloin pidettiin ensimmäinen fanitapaaminen Kuopiossa, ja synnytettiin Banzai – KuPS Fan Club. Ryhmä on nimetty Jukka Virtasen sanoittaman, Antti Hyvärisen säveltämän ja Kai Hyttisen vuonna 1975 ensi kertaa esittämän KuPS:n kannatuslaulun mukaan. Singlellä on kappaleet Banzai Banzai / Älä laakase naatitaan (B-puolen esittäjäksi on merkitty Pelurit).Toiminta alkoi omien nettisivujen avaamisella 2.1.2001. Samalla sovittiin seuran kanssa, että keskustelupalsta siirtyy KuPS:n sivuilta Banzain sivuille. Tämä siksi, että KuPS-keskustelu ei hajoaisi kahteen eri foorumiin. Yhdistys päätettiin rekisteröidä lähinnä rahaliikenteen ja pienimuotoisen fanituotekaupan sujuvan toimimisen vuoksi. Ry:n perustava kokous pidettiin 21.12.2002.  Rekisteröity yhdistys Banzaista tuli 4. heinäkuuta 2003.
Banzai-ryhmään kuuluneet kannattajat perustivat KuPS:n etäkannattamiselle heti Banzai Fan Clubin perustamisen jälkeen paikallisia nettiyhteisöjä muuallekin Suomeen: Kapakka-Banzai, Piäkaapuntiseuvun KuPS-vanit ja Banzai-Jyväskylä, KuPS:n jyväskyläläiset kannattajat .
2005 kauden lopuksi osa Banzain jäsenistä ilmoitti eroavansa jäsenyydestä, ja he perustivat KPO Crew' n.
Kun Banzain toiminta hiljeni, ry:n virallinen toiminta päätettiin laittaa hyllylle vuoden 2009 jälkeen. 
Nettiyhteisökannattamisen tilanne oli tammikuussa 2014 oheinen: ”Keskustelufoorumin sopimus päättyi jo ja banzaikups.net sivutkin päättyvät ensi syksynä. Näiden tilalle KuPS ry on perustanut Facebook-sivun - niille, jotka siellä roikkuu. Nämä Piäkirkon sivut nyt jatkaa ainakin vielä...”

Organisaatio ja talous

KuPS yhtiöitettiin ja toiminta siirrettiin kaudesta 1999 alkaen Kuopion Palloseura Oy:lle.

Juniorit

Kuopiolaisen jalkapalloilun nuorisotyöstä on kerrottu yleisemmin artikkelissa Kuopion jalkapallo. Tässä yhteydessä esitettyjen tietojen lähteenä on käytetty mm. KuPS:n 60-v historiakirjaa (Tuunanen), Kopari-historiakirjaa (Tuovinen), SPL:n vuosikertomuksia 1942 – 1970 ja Jalkapallokirjoja 1972 - 2013.
Jo KuPSin perustavassa kokouksessa (1923) seuraan oli valittu poikajaosto, mutta nuorten pelaajien kasvatustyö pääsi käyntiin vasta 1928. Alussa työstä puuttui suunnitelmallisuus, koska toimintamuotoja piti ensin hakea. 30-luvun alussa koulutukseen otettiin mukaan tekniikkaharjoitukset ja peliteorian opetus. Myös oikean käyttäytymisen merkitystä kentällä ja sen ulkopuolella korostettiin. Kilpailija-Koparit käynnisti poikatoiminnan jo ensimmäisenä varsinaisena toimintavuotenaan eli keväällä 1932. KuPS:aan verrattuna Koparit tekivät juniorityötä paljon määrätietoisemmin, esim. heillä oli alusta alkaen omat kaupunginosajoukkueet, joiden nimet otettiin eläinkunnasta (Haukat, Ilves, Kotkat, Sudet). 
Valtakunnalliset nuorten jalkapallosarjat alkoivat Suomessa varsin myöhään. SM-kilpailu A-nuorille (18 v) järjestettiin ensimmäisen kerran 1942, B-, C- ja D-nuorten (16, 14 ja 12 v) SM-kilpailut alkoivat 1971. Nappulat (nykyiset E-nuoret) alkoivat pelata Suomen mestaruudesta jo 1964. Savon piirissä A-junioreiden piirin mestaruuksien ratkonta alkoi vuonna 1943 (B- ja C-juniorit 1945, D 1951, E 1974 ja F 1976). Ensimmäinen varsinainen A-juniorijoukkue muodostettiin KuPS:aan keväällä 1945 (Aulis Rytkösen ensimmäinen pelivuosi KuPS:ssa). KuPS voitti ensimmäiset piirin mestaruutensa A- ja C- junioreissa 1945, B:ssä seuraavana kesänä, D:ssä 1951, E:ssä 1974 ja F:ssä 1976.
KPT saavutti Kuopion ensimmäisenä seurana jalkapalloilussa Suomen mestaruuden voittamalla nuorten SM:n 1945; Aulis Rytkönen ja KuPS-A hävisivät KPT:lle heti piirin karsinnassa. Nuorten SM ratkaistiin vuoteen 1953 asti siten, että SPL:n seurat pelasivat omasta mestaruudestaan, ja SM ratkaistiin ns. Liitto-ottelussa TUL:n vastaavaa mestaria vastaan. KPT voitti A-nuorissa toisenkin SM:n (1950).
Kun Nuorten SM-kilpailu muuttui 1954 kaikille avoimeksi (TUL-seurat tulivat mukaan SPL:oon), ensimmäinen mestari oli KuPS ( jo edellisenä vuonna 1953 KuPS oli ollut lähellä, kun oli hävinnyt välierässä SPL:n tulevalle mestarille). A-nuorissa KuPS on saavuttanut 1954 - 2013 SM-mitaleita yhteensä 34 kpl (kulta 12, hopea 9 ja pronssi 13).
B-nuorten SM-kilpailussa KuPS oli kolme ensimmäistä kertaa paras (1971 - 73). Tällä hetkellä (2013 kilpailu mukaan lukien) mitalilista on 8 - 5 - 7 (viimeisin SM-kulta on vuodelta 2013).
C-nuorissa KuPSin ainoa Suomen mestaruus tuli vuonna 1977. D-nuorissa Suomen mestaruuksia ehti kertyä 3 kpl (1972, 1977 ja 1983). 1994 KuPS voitti toisen D-junioreille järjestetyistä ”SM-turnauksista” -  nimeksi oli tullut Aulis Rytkönen –turnaus - toisen voitti HJK. Suomen Nappulaliigaliitto aloitti SM-turnaukset 1964 (ikäraja 11 v). KuPS on voittanut nappula-mestaruuden kolme kertaa (1964 - 66 eli kaikki kolme peräkkäin heti alussa). Suomalaisen jalkapalloilun nuorempien kilpailutoiminnassa Suomen mestaruuksien tavoittelu vaihtui ”Kaikki pelaamiseen” nappuloissa alkaen 1994 ja D-junioreissa alkaen 1999.

Pelaajatilastot

Ainoastaan pääsarjasta voidaan esittää luotettavia kattavia pelaajatilastoja. Tietojen lähteenä pääsarjan osalta ovat 1947/48 – 1989 Pelimiehet-kirja ja 1990-2012 Veikkausliiga-pelaajat ja -tilastot
Kuopion Palloseurassa eniten pääsarjaotteluita on pelannut Tuomo Hyvärinen, joka pelasi pääsarjassa 275 ottelua. Lisäksi hän pelasi seuran kanssa I divisioonaa.
Eniten maaleja virallisissa otteluissa teki Aaro Heikkinen, joka pelasi 186 ottelua ja teki 126 maalia; pelaajauransa KuPSissa alkoi 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa ja hän pelasi vielä vuonna 1948. Aaro Heikkinen ei pelannut kuitenkaan yhtään pääsarjaottelua (Vuorinen & Kasilan tilastokirja Pelimiehet ei tunnista Aaro Heikkiselle pääsarjaotteluita, ja kirjassa on esitetty kaikki Suomen pääsarjapelaajat 1930 - 2006). Pääsarjatasolla eniten maaleja teki Olavi Rissanen, joka teki 121 maalia seuran paidassa. Hän pelasi urallaan myös muissa kuopiolaisseuroissa ja on pääsarjan kaikkien aikojen maalitilastossa neljäs 185 maalillaan.