google/wiki40b huggingface dataset:
Jaakko Puhakka

Jaakko Antero Puhakka (s. 17. maaliskuuta 1954 Eno) on Tampereen teknillisen yliopiston rehtori sekä ympäristötekniikan professori . Puhakka toimi Itä-Suomen yliopiston akateemisena rehtorina 2015-2017.

Henkilöhistoria

Puhakka syntyi opettaja Antti Puhakan ja terveydenhoitaja Rauha Pajarisen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1980 on diplomi-insinööri Ritva Vaaranrinta. Puhakka tuli ylioppilaaksi Joensuun lyseosta 1973, suoritti Helsingin yliopistossa maatalous- ja metsätieteiden maisterin tutkinnon 1981 ja lisensiaatin tutkinnon 1986 ja väitteli siellä filosofian tohtoriksi 1990.

Ammattiura

Toimittuaan Helsingin yliopistossa tutkijana 1981–1983 ja Tampereen teknillisessä korkeakoulussa tutkijan eri tehtävissä 1983 ja 1985–1989 hän oli viimeksi mainitussa ympäristö- ja biotekniikan apulaisprofessori 1995–1997 ja professori vuodesta 1998. Vesi- ja ympäristötekniikan laitoksen esimies hänestä tuli 1997 ja Helsingin yliopiston ympäristöbiotekniikan dosentti 1991. Hän on myös toiminut yliopiston tutkimuksesta vastaavana vararehtorina (2014), luonnontieteiden tiedekunnan varadekaanina sekä kemian ja biotekniikan laitoksen johtajana. Puhakka on tehnyt tutkimusta ympäristöä säästävän kaivostekniikan parissa ja tutkinut mm. kiveä syöviä mikrobeja. Yhdysvalloissa Puhakka oli vierailevana tutkijana  1983–1984 ja vierailevana apulaisprofessorina 1991–1994.
Puhakan vuonna 2015 alkanut toimikausi Itä-Suomen yliopiston akateemisena rehtorina kestää viisi vuotta ja hänen virkansa päätoimipaikka on yliopiston kampus Joensuussa.
Ferdinand Canning Scott Schiller

Ferdinand Canning Scott Schiller (16. elokuuta 1864 Ottensen, Buxtehude, Ala-Saksi — 9. elokuuta 1937 Los Angeles) oli saksalais-brittiläinen pragmatistinen filosofi. Hänen erikoisalojaan olivat logiikka, arkikielen filosofia, tietoteoria, eugeniikka, merkitys ja personalismi.
F. C. S. Schillerin filosofia oli hyvin samanlaista kuin toisen pragmatistin William Jamesin. Schiller tunnetaan muun muassa hyökkäyksistä formaalia logiikkaa vastaan, aksioomien oikeuttamisesta hypoteeseiksi sekä omasta pragmaattisen totuusteorian versiostaan. Hän vastusti sekä loogista empirismiä (mukaan lukien Bertrand Russellia) että absoluuttista idealismia (kuten F. H. Bradleyä). Schiller oli aikansa merkittävimpiä pragmatisteja, mutta nykyään hänet on enimmäkseen unohdettu.

Metafysiikka

F. C. S. Schillerin ensimmäinen teos Riddles of the Sphinx (1891) julkaistiin ennen kuin hän tuli tietoiseksi tuolloin Yhdysvalloissa suosiotaan kasvattaneesta pragmatismista. Teoksessa Schiller kannatti materialismin ja absoluuttisen metafysiikan välimaastoon sijoittuvaa metafysiikkaa. Schiller katsoi, että näiden kahden selitysmallin, joita voi verrata siihen mitä William James kutsui voimakastahtoiseksi empirismiksi ja hellämieliseksi rationalismiksi, välisen jaon seurauksena mekanistinen naturalismi ei voi saada selkoa filosofian tutkimusalueen "korkeammista" puolista (kuten vapaa tahto, tietoisuus, tarkoitus, universaalit, Jumala), kun taas abstrakti metafysiikka ei voi saada selkoa maailmamme "alemmista" piirteistä (epätäydellisyys, satunnaisuus, muutos, fysikaalisuus). Vaikka Schiller ei esitä selvästi, millainen tämä hänen tavoittelemansa välimaasto olisi, hän ehdottaa metafysiikkaa tutkimuksen aputyökaluksi ja arvioi metafysiikan olevan arvokasta ainoastaan niin kauan kuin se todella auttaa selittämään todellisuutta.

Logiikka

Schiller tuli myöhemmällä iällään kuuluisaksi hyökättyään logiikkaa vastaan teoksessaan Formal Logic. Tuohon aikaan Schillerin pragmatismi oli kehittynyt lähemmäksi arkikielen filosofiaa kuin muiden klassisen pragmatismin edustajien ajattelu. Schiller pyrki horjuttamaan koko formaalin logiikan mahdollisuuden ajatusta osoittamalla, että sanoilla oli merkitys vain todellisessa käyttötilanteessa. Hän tiivisti näkemyksensä ennen kuolemaansa myös esseessään "Are All Men Mortal?". Schiller pyrki muotoilemaan uuden logiikan järjestelmän, joka korvaisi hänen juuri tuhoamansa formaalin logiikan. Hän tarjosi tilalle jotain, minkä tämän päivän filosofit tunnistaisivat hypoteettis-deduktiiviseksi menetelmäksi.
Naamioviheltäjäsorsa

Levinneisyys

Naamioviheltäjäsorsia pesii laajalla alueella Etelä-Amerikan keski- ja pohjoisosissa ja Afrikan etelä- ja keskiosissa. Lajin kannan kooksi on arvioitu 1,7–2,8 miljoonaa yksilöä ja kannankehitys on kasvava.

Elinympäristö

Naamioviheltäjäsorsat elävät monenlaisissa makean veden ympäristöissä. Sulkasadon aikaan ne vaativat piilopaikoikseen runsaasti kasvillisuutta kasvavia kosteikoita.

Ravinto

Naamioviheltäsorsat käyttävät ravinnokseen kasvinosia ja selkärangattomia.
Spinaalistenoosi

Spinaalistenoosi on termi, jolla tarkoitetaan selkäydinkanavan ahtaumaa. Spinaalistenoosi voi aiheuttaa vaivaa missä tahansa selkärangan alueella. Kaikkein vaikeimpia oireita aina neliraajahalvaukseen saakka voi kehittyä kaularangan alueella. Rintarangan alueella ahtauma on harvinainen.
Lannerangan alueella ahtaumat ovat yleisempiä kuin kaularangan alueella. Jos hermorakenteet joutuvat ahtaumassa puristukseen ja tästä aiheutuu oireita, on hyvä jos ortopedi tai neurokirurgi tekee tilannearvion magneettikuvin. Magneettikuvaus on perustutkimus, kun halutaan selvittää selkärangan ongelmia. Spinaalistenoosin leikkaushoito kuuluu neurokirurgian tai ortopedian alaan. Lanneranka on ortopedien ja neurokirurgien aluetta ja muut selkärangan alueet lähinnä neurokirurgien aluetta.
Suomen suurin selkäkirurgian yksikkö on HYKSin Töölön sairaalassa.
Dixie Carter

Dixie Virginia Carter (25. toukokuuta 1939 – 10. huhtikuuta 2010) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt mm. televisiosarjassa Täydelliset naiset, jossa hän esitti Orson Hodgen äitiä.
Rencontre-ongelma

Rencontre-ongelma eli yhteensattumisongelma on todennäköisyys sille, että kun joukon  alkiot kuvataan joukon  alkioiksi ja joukon  alkiot sekoitetaan satunnaiseen järjestykseen, niin kuvauksessa kaikki joukon  alkiot saavat sekoituksessa jonkun uuden joukon  alkion. Todennäköisyyden arvo riippuu alkioiden lukumäärästä, mutta se on asymptoottisesti vakio .
Käytännön esimerkkinä tästä ovat pikkujoulun lahjapaketit, missä juhlavieraat tuovat lahjasäkkiin lahjapaketin ja ne jaetaan takaisin lahjan tuoneiden kesken umpimähkään. Penconte-ongelmassa päätellään todennäköisyys sille, että "kukaan ei saa omaa lahjaansa takaisin".
Iso-Potkio

Maantiede

Järven pinta-ala on 10 hehtaaria, ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Siihen laskee kolme metsäojaa, joista yksi on Kärkölänjärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 300 metriä pitkä laskuoja Vähä-Potkioon. Järvellä on 1,4 kilometriä rantaviivaa, ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Rannoille on rakennettu noin kymmeneloma-asuntoa, joille johtaa tiet valtatieltä 8. Järven itäpuolella sijaitsevat Potkionkalliot.

Luonnontila

Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1973, 1975 ja 1990. Ensimmäiset tulokset viittasivat siihen, että järvi oli lievästi rehevä. Viimeisellä kerralla fosforipitoisuudet olivat koholla niin, että järvi vaikutti sen perusteella olevan rehevä. Veden happamuustaso vaihteli arvojen pH 5,6–6,9 välillä.
Tarja Markus

Tarja Markus (s. 14. tammikuuta 1946 Riihimäki) on suomalainen näyttelijä.
Tunnetuimmillaan Markus oli 1960–70-luvun taitteessa. Hän esiintyi niin Erkko Kivikosken (Kesyttömät veljekset, 1969), Risto Jarvan (Ruusujen aika, 1969) kuin Maunu Kurkvaarankin (Rottasota, 1968; Miljoonaliiga, 1968; Punatukka, 1969) elokuvissa. Komedianäyttelijänlahjansa hän pääsi näyttämään Spede Pasasen elokuvissa Speedy Gonzales – Noin 7 veljeksen poika (1970) ja Kahdeksas veljes (1971).
Pientä esiintymistä Edvin Laineen ja Viktor Tregubovitšin elokuvassa Luottamus lukuun ottamatta Markus katosi valkokankailta seuraavaksi kahdeksikymmeneksi vuodeksi. 1990-luvun alussa hän esiintyi Anssi Mänttärin elokuvissa Muuttolinnun aika (1991), Mestari (1992) ja Palkkasoturi (1997). Hän on toiminut freelance-näyttelijänä. 
Vuonna 1967 Markus oli yksi Ryhmäteatterin perustajajäsenistä.
Vuonna 2006 Markus teki koskettavan sivuroolin surullisena ja alkoholisoituneena Liisana Helsinkiin sijoittuvassa japanilaiselokuvassa Ruokala Lokki. Syksystä 2009 alkaen Markus on esiintynyt televisiosarjan Salatut elämät joissakin jaksoissa esittäen lääkäri Petra Kettusta. 
Tarja Markuksen puoliso on näyttelijä Pertti Roisko.
Studio Brussel

Studio Brussel (StuBru) on belgialainen radioasema, jota tuottaa Flanderin valtion radio- ja televisiotoimittaja Vlaamse Radio- en Televisieomroep (VRT). Asema soittaa harkitusti enemmän vaihtoehtoista- ja metallimusiikkia, kuin muut suuret radioasemat, ja se on pääasiassa suunnattu nuorelle kuulijakunnalle.
Studio Brussel aloitti 1. huhtikuuta 1983. Aluksi radio lähetti ohjelmaa vain ruuhka-ajan aikana ja vain alueellisesti. Vähitellen lähetysajat laajenivat ja Studio Brusselia voitiin kuunnella kaikkialla Flanderissa.
Keväisin Studio Brussel järjestää StuBru.Uit -tapahtuman Vooruitissa Gentissä, jossa erilaiset flaamilaiset artistit esiintyvät.
Vuoden 2002 lopussa Studio Brussel sai uuden ilmeen. Uudistuksessa asema sai uuden logon, muotoillun punaisen ellipsin.
Kesähorros

Kesähorros on eläinten lepotila, jonka aikana aineenvaihdunta on hyvin alhainen ja eläin on epäaktiivinen. Eläin saattaa vaipua kesähorrokseen, kun ympäristöolosuhteet ovat liian kuumia ja kuivia.
Kesähorrosta esiintyy sekä maalla että vedessä elävillä eläimillä, ja kesähorrostajia löytyy monista eläinluokista, kuten hyönteisistä, kaloista, sammakkoeläimistä, matelijoista ja nisäkkäistä. Kesähorros voi kestää tunneista kuukausiin. Se on erityisen yleistä aavikon kotiloilla, jotka pyrkivät estämään veden menetyksen erittämällä ympärilleen suojaavan kerroksen. Jotkut Negevin autiomaan Sphincterochila-lajit voivat olla kesähorroksessa jopa 98 prosenttia elämästään. Scaphiopus-suvun sammakkoeläimet voivat olla kesähorroksessa kymmenen kuukautta vuodesta ja keuhkokalat jopa muutamia vuosia.
Geminaatta

Geminaatta eli kaksoiskonsonantti on pitkä konsonanttiäänne kielissä, joissa konsonanttien pituuserot tuottavat merkityseroja eli ovat foneemisia. Suomessa useimmat konsonantit esiintyvät geminaattoina: h, k, l, m, n, p, r, s, t ja ŋ (ns. äng-äänne). Näistä h on geminaattana hyvin harvinainen. Geminaatiota merkitään kirjoittamalla kirjain kahteen kertaan (paitsi äng-äännettä kirjainyhdistelmällä ng). Suomessa geminaatta kuuluu aina kahteen tavuun (tavunraja on geminaatan välissä). Sen sijaan virossa geminaattoja esiintyy niinkin, että koko geminaatta kuuluu samaan tavuun. Esimerkiksi viron sana, joka kirjoitetaan ilma, voi tarkoittaa samaa kuin suomessa, mutta myös samaa kuin suomen ilman. Kumpaa tarkoitetaan riippuu siitä, äännetäänkö L-äänne yksittäiskonsonanttina vai geminaattana.
Viime vuosisatoina useissa suomen murteissa yksittäiskonsonantit ovat määrätapauksissa pidentyneet geminaatoiksi kuten lounaismurteissa esim. "oikke", "soikke" (Lounais-Suomen erikoisgeminaatio), useimmissa itämurteissa, keski- ja pohjoispohjalaismurteissa sekä peräpohjalaismurteissa esim. "kokkous", "kovvaa" "lukkee", "perrään" (yleisgeminaatio), itäisimmissä savolaismurteissa jopa esim. "lehmmiä" (Itä-Suomen erikoisgeminaatio).
Zoltán Lajos Bay

Zoltán Lajos Bay (1900–1992) oli unkarilainen fyysikko. Hän väitteli Budapestin yliopistosta ja jatkoi opintojaan Berliinissä.  Vuodesta 1930 hän toimi teoreettisen fysiikan professorina Szegedin yliopistossa. Hän osallistui tutkateknologian kehittämiseen ja sai useita patentteja elektroniputkiin ja loisteputkiin liittyen. Vuonna 1946 hänen ryhmänsä mittasi Kuusta heijastuvia tutkasäteitä. Vuodesta 1948 hän työskenteli Yhdysvalloissa.
Hudson-instituutti

Kritiikki

Geenimanipulaatiota vastustavien tahojen mukaan Hudson-instituutin CGFI-keskus (Center for Global Food Issues) harjoittaa lobbausta ja tiedon vääristelyä geenimuuntelua koskien. Hudson-instituutti käy kriitikoiden mukaan myös informaatiosotaa luonnonsuojelujärjestöjä, luomua ja fossiilisten polttoaineiden ympäristövaikutusten tutkijoita vastaan.
Marian Burros kritisoi Hudson-instituutin vuonna 1998 julkaisemaa artikkelia, jossa hänen mukaansa levitettiin virhetietoa ja sekoitettiin virheellisesti käsitteitä luomutuotteita koskien. ”Hyvin rahoitetun tutkimusjärjestön hyökkäys luomuruokaa vastaan antaa kuvan että tavanomainen elintarviketeollisuus on huolissaan, vaikka luomuruoka käsittää vain yhden prosentin ruokamarkkinoista Yhdysvalloissa.”
Oberon Pitterson

Koripallo

Koripalloa Pitterson pelasi ammattilaisena Suomessa, Saksassa ja Turkissa. Suomessa hän pelasi kauden 1996–1997 Tampereen Pyrinnössä, joka sijoittui kauden päätteksi SM-sarjassa viidenneksi. Pitterson pelasi Suomessa kovatasoisen tilastorivin: koko kaudelta hän muun muassa otti ottelua kohden 14,9 levypalloa, joista 5,3 hyökkäyspäässä ollen SM-sarjan levypallokuningatar. Kuningattaruus lankesi myös riistoissa, joita Pitterson otti jopa 6,1 ottelua kohden. Pisteitä Pitterson teki 21,7:n keskiarvolla, mikä oikeutti tilastossa toiseen sijaan. 2,2 syötön ottelukeskiarvolla Pitterson oli kauden kolmanneksi paras. Jatkosarjan ottelu Karhun Poikia vastaan oli Pittersonin tilastollinen huipentuma: hän teki 44 pistettä, otti 19 levypalloa ja kahdeksan riistoa sekä antoi kuusi syöttöä. Lisäksi häntä rikottiin ottelun aikana 14 kertaa.
Pitterson pelasi koripalloa myös Jamaikan maajoukkueessa, joka muun muassa voitti pronssia vuoden 2006 Centrobasketista.

Verkkopallo

Koripalloilijanuransa ohella Pitterson loi merkittävän pelaajauran verkkopalloilijana ja pelasi Jamaikan maajoukkueen kapteenina muun muassa Kansainyhteisön kisoissa 2002, missä Jamaika voitti pronssia, ja Pan-Amerikan kisoissa 2007. Hän toimi myös maajoukkueen päävalmentajana.
Kennebunk

Kennebunk on kaupunki Mainen osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Se kuuluu Yorkin piirikuntaan.
Kennebunk asutettiin vuoden 1650 paikkeilla. Kaupungin pinta-ala on United States Census Bureaun mukaan 92,0 km², josta 1,18 prosenttia on vettä. Vuoden 2000 väestönlaskennan aikaan kaupungissa oli 10 476 asukasta, 4 229 taloutta ja 2 901 perhettä. Asukastiheys oli 115,3/km².
Pellegrino Rossi

Pellegrino Luigi Odoardo Rossi (13. heinäkuuta 1787 Carrara – 15. marraskuuta 1848 Rooma) oli italialainen oikeusoppinut ja poliitikko, joka osallistui politiikkaan Sveitsissä, Ranskassa ja vallankumousvuonna 1848 lyhyen aikaa Kirkkovaltiossa.
Rossi toimi vuodesta 1812 rikosoikeuden professorina Bolognan yliopistossa. Tuettuaan Joachim Murat’ta ja ranskalaisia hän joutui vuonna 1815 pakenemaan Geneveen, jossa hän sai 1819 professorin viran ja toimi kantonin neuvoston jäsenenä. Vuonna 1832 hän esitti Sveitsin liittokokoukselle eli tagsatzungille perustuslakiesityksen, joka tunnetaan nimellä Charte Rossi, mutta se hylättiin. Sen jälkeen Rossi muutti Ranskaan ja sai Ranskan kansalaisuuden. Hän toimi vuodesta 1834 kansantaloustieteen professorina Collège de Francessa sekä valtio-opin professorina Pariisin École de droit’ssa. Rossi jätti professuurinsa saadessaan 1838 Ranskan päärin arvon ja kaksi vuotta myöhemmin hänestä tuli Ranskan valtioneuvoston jäsen. Hänet lähetettiin 1845 Ranskan lähettilääksi Roomaan ja korotettiin hieman myöhemmin ranskalaiseksi kreiviksi.
Rossi menetti asemansa ranskalaisena diplomaattina vuonna 1848 puhjenneen helmikuun vallankumouksen seurauksena, mutta paavi Pius IX kutsui hänet ministeriksi Kirkkovaltion hallitukseen. Syyskuussa 1848 hänestä tuli pääministeri. Hän yritti toteuttaa perustuslaillisia uudistuksia ja kannatti paavin johtamaa Italian valtioliittoa, mutta kohtasi kansalaisten tiukan vastarinnan. Hänet murhattiin 15. marraskuuta parlamentin istuntosalin portailla. Rossin murha käynnisti tapahtumasarjan, jonka seurauksena Roomassa puhkesi kansannousu, paavi Pius IX pakeni kaupungista ja kansalliskokous julisti Rooman helmikuussa 1849 lyhytikäiseksi tasavallaksi.
Kiltajärvi

Maantiede

Tekojärven pinta-ala on 8,1 hehtaaria ja sen synnyttänyt voimala sijaitsee aivan Vampulan Sallilan kylän keskellä. Tekojärven rannalla sijaitsevat muun muassa kirkko ja sen hautausmaa, koulu ja joen ylittävä silta.
Moran kunta

Historia

Moralla on pitkä ja tapahtumarikas historia, millä on ollut iso vaikutus sekä Taalainmaan että Ruotsin kehitykselle. Aluetta kutsutaan joskus Ruotsin sydämeksi, koska sieltä lähti liikkeelle Kustaa Vaasan johtama ruotsalaisten kapina Tanskaa vastaan vuonna 1521. Kapina johti lopulta tanskalaisten karkottamiseen ja Ruotsin itsenäistymiseen.
Morasta ovat lähtöisin Mora-puukko ja Ruotsin symbolina pidetty taalainmaanhevonen. Mora on myös tunnettu kuvataiteilija Anders Zornin kotipaikkana ja hänen nimeään kantavan museon sijaintipaikkana.

Kuntajaon kehitys

Vuonna 1893 Moran maalaiskuntaan perustettiin Mora Strand -niminen taajaväkinen yhdyskunta. Se erotettiin vuonna 1908 Morastrandin kauppalaksi. Vuonna 1959 Moran maalaiskunta ja Morastrandin kauppala yhdistettiin jälleen Mora kauppalaksi. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Moran kunta yhdistämällä kauppala sekä Sollerönin, Våmhusin ja Venjanin maalaiskunnat. Sollerönin, Våmhusin ja Venjanin rajat olivat pysyneet samoina vuodesta 1863, jolloin pitäjät korvattiin maalaiskunnilla.

Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Moranm maalaiskunnan vaakuna. Myös Moran kauppalalla sekä Sollerönin ja Våmhusin maalaiskunnilla oli omat vaakunat.

Hiihto

Mora on vuodesta 1922 alkaen vuosittain järjestetyn Vaasahiihdon (Vasaloppet) päätepiste. Hiihtoseura IFK Mora on yksi Ruotsin suurimmista urheiluseuroista ja sillä on paljon mitaleja.

Jääkiekko

Mora IK on yksi Taalainmaan vanhimmista jääkiekkoseuroista.
Rakuuna Kalle Kollola

Juoni

Kalle Kollola esittää itseään tyhmempää, jotta selviäisi asepalveluksesta mahdollisimman helpolla. Hän toimii lähinnä eversti Kallion serkun, rouva Westergrenin juoksupoikana. Nuori ja kaunis Hilja Aro saapuu Kallion vieraaksi, Westergren epäilee että Kalliolla saattaa olla avioliittoaikeita Hiljan suhteen. Ratsumestari Kalpa iskee silmänsä Hiljaan. Myös Kalle saa vieraan: tätinsä Loviisa Mielosen. Kalvalla on vaikeuksia saada Hilja koukkuunsa, jolloin Loviisa pyytää Kallea opettamaan hänelle oikean tavan käsitellä naisia. Kalpa etenee suhteessaan Hiljaan suudelmien tasolle. Kaunotar loukkaantuu verisesti, kun Kalpa kertoo mistä on oppinsa ammentanut: Kalle on opastanut Kalpaa sisäpalvelusohjesäännön avulla, hän on vain vaihtanut "hevosen" tilalle "naisen". Westergren ei saa tolkkua Kallion avioliittosuunnitelmista ja lähtee varuskunnasta. Hän vaatii itselleen hienoja lähtöseremonioita, ja saa ne aivan vahingossa, sillä Kalle on aiheuttanut hälytyksen, jonka seurauksena koko rykmentti järjestäytyy paraatikuntoon.
Loviisa yrittää rakentaa sopua Kalvan ja Hiljan välille. Kalpa kaavailee eroavansa puolustusvoimista, mutta Kallio saa hänet muuttamaan mielensä. Paljastuu, että eversti Kallio on itse asiassa Hiljan setä. Hän on suosiollinen Kalvan ja Hiljan väliselle avioliitolle. Pian nuorten rakkaus kukoistaa jälleen. Kalle puolestaan on joutunut ongelmiin aiheuttamansa väärän hälytyksen takia. Hän myöntää esittäneensä tyhmää koko palvelusaikansa. Tällöin hänelle selvitetään, että sillä tavoin ei suinkaan pääse helpommalla palveluksesta. Niinpä hän ryhtyy kunnon sotilaaksi! Uteliaat silmät seuraavat Kalvan ja Hiljan kuhertelua, jolloin rakastavaiset ratsastavat pois varuskunnasta kohti onnea. Myös Kalle saa oman lemmittynsä, ratsumestarin piikana työskentelevän Iitan.

Arvioinnit

Rakuuna Kalle Kollola sai aikalaiskriitikoilta sekä risuja että ruusuja. Elokuva tuotettiin viimeisenä rauhan kesänä ennen toista maailmansotaa, joten kriitikot peilasivat sitä myös ajan dramaattiseen maailmanpoliittiseen tilanteeseen. Helsingin Sanomat kirjoitti: "Jos vertaa tätä elokuvaa esim. sellaiseen aikaisempaan filmiin kuin Rykmentin murheenkryyni, niin jää se huomattavasti tästä jälkeen, vaikka kulkeekin samoja suuntaviivoja. -- Näihin aikoihin lienevät kuitenkin tällaiset sotilasfarssit paikallaan, ja ihmiset katselevat aina mielellään omien sotapoikiensa puuhia. -- Pohjalta elokuvasta kuultaakin syvä ja velvoittava kehotus rakastaa isänmaata." Tamperelainen Aamulehti piti käsikirjoitusta "sekavan hyppelehtivänä". Helsinkiläinen Uusi Suomi arvioi: "Reipas maanpuolustushenki on saatu esille tunnustusta ansaitsevalla tavalla."

Huomioita

Rakuuna Kalle Kollola kuvattiin kesällä 1939 Lappeenrannassa. Yksi lyhyt jakso kuvattiin Helsingissä. Elokuvan loppuratkaisu on erilainen kuin Finnen alkuperäisteoksessa. Yleisöä elokuva keräsi kohtalaisesti. Tuulikki Paanasen Hilja jäi hänen joutsenlaulukseen suomalaisen elokuvatuotannon parissa. Ranskalainen Pierre Levent (s. 1910) oli alun perin tullut Suomeen kuvaamaan vuoden 1940 Olympialaisia. Kun Saksa hyökkäsi Ranskaan, hän palasi puolustamaan kotimaataan.
Spiha

Spiha oli suomalainen vuosina 1998–2005 toiminut psykedeelinen/stoner rock -yhtye. Se julkaisi urallaan kaksi studio- ja yhden livealbumin.
Spiha oli kokoonpanona ollut olemassa aiemminkin, mutta levytysuran tehneessä muodossa sen perustivat Timo Paavola ja Henri Fagerholm syyskuussa 1998, jolloin he pyysivät yhteen laulajaksi Henri Lönnrotia. Ensiesiintyminen oli uudenvuoden päivänä 1999 Semifinalissa Helsingissä.
Metamorphos-merkillä äänitettiin Mikko Karmilan johdolla Tooth Helmet -EP, joka ilmestyi tammikuussa 2001.
Hajoamisensa jälkeen yhtye kasattiin vuoden 2010 aikana uudelleen ja ensimmäiset esiintymiset tapahtuivat alkuvuodesta 2011 (mm. Trash Fest IV -festivaalit). Spiha on esiintynyt tasaisin väliajoin vuoden 2012 kesän jälkeen, jolloin yhtye toimi aktiivisemmin. Kokoonpanon vakiintuminen on ollut hektistä. Viimeisin levyttäneen kokoonpanon keikka oli tammikuussa 2017, Jimsonweedin kanssa Tavastialla. 2017 laulajaksi vaihtui Janne Kauppi (Humangod), jonka kanssa yhtye teki intensiivistä yhteistyötä vuoden 2019 helmikuuhun asti. Tuona ajanjaksona Spiha teki keikat muutamia keikkoja mm. Tavastialla Helsingissä.
Helmikuussa 2019 laulajaksi vaihtui Mikky Lovejoy (Rus) (FLASH), tällöin kokoonpano on Timo Paavola - Basso, Pätkä Rantala - Rummut, Ilkka Pajunen - Koskettimet, Mikko "Junza" Juntunen - Kitarat, Otso"Ode" Summanen - Kitarat ja Mikky Lovejoy - laulu
Yhtyeen ensimmäinen julkinen esiintyminen on Pietarissa, Venäjällä.
Lakagigar

Lakagigar eli Laki on rakotulivuori Islannissa. Halkeama saa alkunsa Grímsvötn-tulivuoresta. Laki kuuluu vulkaaniseen alueeseen, jonka keskuskraatteri on Katla ja johon kuuluu myös viikinkiaikoina noin vuonna 935 purkautunut Eldgjá. Laki on nimetty 818 metriä korkean halkeaman jakaman vuoren mukaan.

Vuoden 1783 purkaus

Tulivuoren vuonna 1783 tapahtunut purkaus on suurin laavavirtapurkaus historiallisella ajalla. Purkauksessa basalttista laavaa purkautui tulivuoresta seitsemän kuukauden ajan. Purkautuneen laavan määräksi on arvioitu 12–15 km³. Seuranneet satovahingot ja ruokavarastojen hävikit aiheuttivat nälänhädän, jossa kuoli 10 000 ihmistä eli viidesosa Islannin väestöstä. Suuren tuhkamäärän ohella purkauksessa vapautuneet runsaat fluorivety- ja rikkidioksidimäärät olivat tuhoisia. Ne saastuttivat laitumet, minkä seurauksena Islannin karjasta 11 000 nautaa, 28 000 hevosta ja 190 000 lammasta menehtyi. Niin ikään rannikkovedet pilaantuivat ajaen kalat syviin vesiin, mikä esti kalastuselinkeinon. 
On arvioitu, että rikkidioksidin kyllästämä sumu surmasi Britteinsaarilla 23 000 ihmistä. Monien muiden ohella Yhdysvaltojen lähettiläs Ranskassa, Benjamin Franklin, havaitsi rikkikaasujen vaikutuksen Pariisissa hengityksen vaikeutumisena ja silmien kirvelynä. Hän arveli lähteeksi islantilaisen Hekla-tulivuoren purkautumista.
Ilmaston jäähtymisen vaikutukset muun muassa sadekausien rytmiin Aasiassa ja Afrikassa sekä myrkytykset surmasivat arviolta kuusi miljoonaa ihmistä.
Pohjois-Amerikassa oli kylmin talvi koskaan ja lumimyrsky iski jopa Yhdysvaltojen eteläosiin: Mississippi jäätyi New Orleansissa ja Meksikonlahdella oli jäätä.