google/wiki40b huggingface dataset:
Aggressiivi

Aggressiivi on erityisesti tunnepitoisissa puuskahduksissa esiintyvä suomen kielen verbirakenne, joka ilmaisee kieltoa tai torjuntaa. Tyypillisesti se muistuttaa kieltolausetta, mutta siitä puuttuu kieltoapuverbi (en, et, ei, emme, ette, eivät). Sen sijaan aggressiiviin sisältyy usein jokin kirosana, joka helposti mielletäänkin aggressiivin leimalliseksi piirteeksi.
Aggressiivia voidaan pitää muoti-ilmiönä, joka liittyy etenkin nuorten kielenkäyttöön, mutta aggressiiville tyypillistä kieltoverbin poisjättämistä on havaittu jo 1900-luvun alun murreaineistoissa. Vaikka aggressiivia esiintyy puhekielessä varsin laajasti, sen erityisluonteeseen ei ole suomen kieliopeissa juuri kiinnitetty huomiota, vaan sitä on pidetty lähinnä kieltolauseen poikkeusmuotona.

Aggressiivi-nimityksen alkuperä ja sekaannukset

Kotilainen ei väitöskirjassaan suoranaisesti kutsu tarkastelemaansa rakennetyyppiä aggressiiviksi, mutta mainitsee, että tällaista nimitystä on käytetty kieltoverbittömästä kieltokonstruktiosta. Toisaalla hän on itsekin toistuvasti käyttänyt aggressiivi-nimitystä viitatessaan aggressiivissävyiseen kieltosanattomaan kieltoon.
Nimitys aggressiivi (toisinaan myös muodossa agressiivi) on peräisin Jaakko Häkkisen vuonna 1999 laatimasta kielitieteellistä argumentaatiota parodioineesta kirjoituksesta ja syntyi väännöksenä komin kielessä esiintyvän egressiivi-sijamuodon nimestä (vaikka kieliopillisesti aggressiivilla ei ole mitään yhteyttä egressiiviin). Häkkisen näennäistieteellisessä määritelmässä aggressiivia luonnehdittiin ponnekasta kieltoa ilmaisevaksi verbin modukseksi eli tapaluokaksi, josta käytettiin myös nimeä ponsitapa. Itse asiassa aggressiivirakenteen verbi on indikatiivissa, mutta Häkkisen kuvauksen mukaan aggressiiville olisi tyypillistä liittää osamorfeemi vittu välittömästi pronominisubjektiin (vittumä sinne mene) tai paikallissijaiseen pronominiin (vittusiellä ketään ole). 
Häkkisen alkuperäinen vitsi julkaistiin ensin Helsingin yliopiston suomen ja suomalais-ugrilaisten kielten opiskelijoiden Siulaset-ainejärjestölehdessä ja myöhemmin Suomen Kuvalehdessä (1/2000). Netissä se on saanut lukuisia toisintoja, mutta niihin on saatettu tehdä lisäyksiä, joissa ajatus verbin tapaluokasta hukkuu huomion kiinnittyessä kirosanan käyttöön. Joskus aggressiivia on virheellisesti luonnehdittu uudeksi sijamuodoksi tai sanaluokaksikin.
Terapian tarpeessa (televisiosarja)

Juoni

Sarja pyörii Charlie Goodsonin (Charlie Sheen) ympärillä. Hän on vihanhallintaongelmasta kärsivä baseballpelaaja. Tohtori Kate Walesin (Selma Blair) avulla hän pystyi jatkamaan urheilu-uraa MLB-tasolle, kunnes tärkeässä ottelussa menetti hermonsa ja iski mailalla polveensa, mikä johti uran päättymiseen. Charlie palasi koulun penkille ja luki itsensä vihanhallintaterapeutiksi.
Charliella on ex-vaimo Jennifer (Shawnee Smith), jota hän petti useasti urheilu-uransa aikana. Heillä on teini-ikäinen OCD-häiriöinen tytär, Sam.
Kate ja Charlie toimivat toisilleen terapeutteina, jonka lisäksi he tasapainottelevat ystäväsuhteen ja seksisuhteen välillä.

Tuotanto

Heinäkuussa 2011 Charlie Sheen ilmoitti suunnittelevansa televisiosarjaa Anger Management -elokuvan ympärille. Sarja oli Sheenin ensimmäinen sen jälkeen kun hänet irtisanottiin CBS:n Miehen puolikkaista. FX ilmoitti ostaneensa kymmenen jaksoa kokeeksi ja tilaavansa 90 jaksoa lisää, jos se menestyy. Vuonna 2014 FX ilmoitti, että sarja jää 100 jakson pituiseksi.
Outlaws

Outlaws (joskus myös muodossa American Outlaws Association tai A.O.A.) on rikollinen moottoripyöräkerho, joka perustettiin alun perin McCookissa, Illinois'n osavaltiossa Yhdysvalloissa vuonna 1935. Nykyisin sillä on 247 aluekerhoa 27 valtiossa. Järjestön maailmanjohtajana toiminut Harry Joseph Bowman oli FBI:n pitämällä Ten Most Wanted Fugitives -listalla (suomeksi: 10 eniten etsittyä karkuria) ja on istunut liittovaltion vankilassa vuodesta 1999 lähtien. 
Outlawsien pahimpana vihollisena on jo pitkään ollut toinen yhdysvaltalainen moottoripyöräkerho, Helvetin Enkelit. Outlawsit käyttävätkin akronyymiä "ADIOS" (Angels Die In Outlaw States, suom. Enkelit kuolevat Outlawsien osavaltioissa).

Outlaws MC Suomessa

Lappeenrantaan perustettiin Suomen ensimmäinen kokelaskerho, jonka emokerho on venäläinen. Vuonna 2017 Suomessa oli kaksi prospective-asemassa olevaa kerhoa Jyväskylässä ja Lappeenrannassa. Toukokuussa 2019 uutisoitiin että Fifteen MC South Karelia -kerhon jäsenet kantavat Outlaws MC -liivejä, joka merkitsisi sitä että se on jo hyväksytty Outlaws MC -kerho.
Ristivedon tuulipuisto

Ristivedon tuulipuisto on kuuden tuulivoimalan tuulipuisto Merijärven Pyhänkoskella Ristivuoren ulkoilualueen lähistöllä. Puisto valmistui vuonna 2013. Puiston investoi Perhonjoki Oy. Puisto oli valmistuessaan ensimmäinen sisämaan tuulipuisto Suomessa.
Nikkelifluoridi

Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa nikkelifluoridi on keltaista tai vihertävää hygroskooppista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee kohtalaisesti veteen, mutta on liukenematonta orgaanisiin liuottimiin. Kidevedettömän nikkelifluoridin lisäksi tunnetaan myös kidevedellinen tetrahydraatti (NiF₂·4H₂O), joka on väriltään vihreää.
Maexmontanin viinatehdas

Tuhoutuminen

Viinatehdas tuhoutui 12.4. Helsingin valtauksessa. Tehdas syttyi palamaan kolmannesta tykinlaukauksesta saksalaisten pommittaessa Hakaniemeä Töölöstä käsin. Tehtaan palaessa saksalaiset joukot etenivät Rautatieasemalta punaisten Pitkällesillalle rakentamalle barrikadille ja pyrkivät sillan yli käyttämällä punavankeja ihmiskilpinä. Pimenevän yön tulituksessa 25–30 punaista kaatui ja suuri joukko haavoittui.
Teratogeneesi

Teratogeneesi on lääketieteellinen termi, joka on johdettu kreikan kielestä ja tarkoittaa suoraan käännettynä hirviön luomista. Teratogeneesillä viitataan raskaudenaikaisten epämuodostumien syntymiseen, joista tavallisimpia ovat keskushermoston, sydämen ja virtsateiden epämuodostumat. Suurin osa raskaudenaikaisista epämuodostumien syntymisistä johtaa raskauden keskenmenoon ja vastasyntyneillä epämuodostumia havaitaan noin 2–3 prosentilla. Suurin herkkyys epämuodostumien syntymiselle on sikiönkehityksen varhaisvaiheessa viikkojen 1–8 välillä, jolloin tapahtuu blasto- ja organogeneesiä.
Teratogeeni on näitä epämuodostumia aiheuttava aine; esimerkiksi alkoholi sekä monet lääkkeet voivat raskauden aikana käytettyinä aiheuttaa lapselle epämuodostumia. Ehkä lääketieteen historian tunnetuin teratogeeni oli talidomidi, jota käytettiin raskaudenaikaiseen pahoinvointiin ennen kuin sen voimakkaat teratogeeniset vaikutukset tiedettiin.
Auvo Maunula

Auvo Herman Toivo Maunula (7. kesäkuuta 1907 Alavieska – 17. toukokuuta 1944 Hirvas) oli suomalainen lentäjä ja Mannerheim-ristin ritari. Ritariksi nimitettäessä hänen sotilasarvonsa oli majuri. Maunula lensi noin 200 sotalentoa ja ampui alas kolme vastustajan lentokonetta.

Elämä ja ura

Auvo Maunula syntyi Pohjois-Pohjanmaalla, Alavieskassa, kansakoulunopettaja Herman ja Anna (o.s. Rajaniemi) Maunulan perheeseen. Hän astui asepalvelukseen Ilmavoimien alokaskomppaniaan vuonna 1926. Sotilasuralle tähtäävä Maunula pyrki ja pääsi Reserviupseerikouluun, jonka käytyään hän suoritti Kadettikoulun kurssinumerolla 10 vuosina 1927–1929. Aktiiviura Ilmavoimissa jatkui koko 1930-luvun ajan. Talvisodassa Maunula toimi Lentolaivue 12:n Gloster Gladiator -hävittäjäkoneilla varustetun ensimmäisen lentueen päällikkönä.
Jatkosodassa Maunula toimi laivueenkomentajana Täydennyslentolaivue 35:ssä, Fokker D.XXI -koneilla varustetussa Lentolaivue 12:sta sekä Lentolaivue 28:ssa, jonka kalustona oli Morane-Saulnier M.S. 406 -koneet. Maunula nimitettiin Aunuksen ryhmän komentajan Karl Oeschin 21. toukokuuta 1942 allekirjoittaman nimitysesityksen sekä Ilmavoimien komentajan Jarl Lundqvistin 15. elokuuta 1942 allekirjoittaman lisäesityksen jälkeen Mannerheim-ristin ritariksi 8. syyskuuta 1942 numerolla 90. Nimitysperusteluissa mainitaan muun muassa Maunulan tiedustelulentäjänä sekä laivueen komentajana saavuttamat ansiot.
Majuriksi ylennetty Maunula sai surmansa koulutuslennolla 17. toukokuuta 1944. Hänen ohjaamansa Morane-Saulnier -hävittäjä (MS-628) joutui syöksykäännöksen seurauksena syöksykierteeseen, josta kone ei enää oiennut, ja syöksyi matalasta korkeudesta järveen. Maunula on haudattu Seinäjoen sankarihautausmaalle. Auvo Maunula ja hänen puolisonsa Ester Jensen saivat kaksi poikaa. Reijo Jorma Maunula (1935–2013) oli ilmavoimien majuri, toimi johtajana Johtamistaidon Opistossa ja opetusneuvoksena Opetushallituksessa. Antero Maunula (1937–2014) oli eversti, joka toimi muun muassa Pohjan prikaatin komentajana.
Mu (manner)

Mu on kuvitteellinen kadonnut manner, jonka kerrotaan sijainneen Tyynellä valtamerellä. Ajatuksen Mu-mantereesta keksi Augustus Le Plongeon (1825–1908) kääntäessään mayojen kirjoituksia.Hänen mukaansa mayat olivat Mu-mantereen entisiä asukkaita. Myöhemmin saatiin selville, että Plongeonin käännökset olivat enimmäkseen omasta päästä keksittyjä. Mu-mannerta teki myöhemmin tunnetuksi James Churchward (1852–1936) kirjoissaan, kuten Lost Continent of Mu (1931).
Mu on esiintynyt populaarikulttuurissa muun muassa Cthulhu-mytologiassa, Illuminatus!-trilogiassa, KLF-yhtyeen tuotoksissa ja Hugo Prattin sarjakuvassa Corto Maltese. Myös Lee Falk sijoitti 1950-luvun lopussa erään Taika-Jim -seikkailun valtameren pohjassa sijaitsevaan Mun kaupunkiin.
Vartiosaari

Kaupunginosan alue ja sijainti

Vartiosaaren osa-alue kuuluu Helsingin itäosien sisäsaaristoon. Alue on sikäli aitoa saaristoa, ettei sinne johda siltaa eikä siellä ole teitä autoille. Osa-alue käsittää paitsi itse Vartiosaaren myös sen eteläpuolella sijaitsevan Paloluodon (ruots. Brändholmen) sekä pohjoispuolella olevat Tervaluodon (ruots. Tjärholmen) ja Vasikkaluodon (ruots. Kalvholmen) saaret.
Vartiosaaren kaupunginosa sijaitsee Tammisalon eteläpuolella, Laajasalon Yliskylän itäpuolella ja Meri-Rastilan länsipuolella. Tammisalosta sen erottaa Jatasalmi, Laajasalosta Reposalmi ja Meri-Rastilasta Ramsinsalmi.

Asutus ja käyttö

Vartiosaaren alueella asuu pysyvästi noin kymmenen ruokakuntaa eli 25–30 henkeä (2006). Työpaikka sieltä löytyy kolmelle (31.12.2003). Alueella sijaitsee viitisenkymmentä kesäasuntoa ja huvilaa. Vanhimmat huvilat ovat 1800-luvulta, mutta pääosin huvila-asutus on peräisin 1900-luvun alusta. Saaressa on satakunta palstaviljelmää kaupungilta vuokratulla maalla. Helsingin kaupunki omistaa noin 90 % Vartiosaaren 83 hehtaarin pinta-alasta ja myös pääosan ympäröivistä saarista.

Lauttaliikenne Vartiosaareen

Suomen Saaristokuljetus (aikataulut 2012) liikennöi Vartiosaareen vapusta syyskuun puoliväliin saakka. Koulujen kesäloma-aikana Vartiosaareen liikennöidään useampia kertoja päivässä Hakaniemestä, Herttoniemen rannasta, Laajasalosta ja Vuosaaren Aurinkolahdesta. Koulujen kesälomien ulkopuolella saareen liikennöidään perjantaisin, lauantaisin, sunnuntaisin ja maanantaisin. Saaren asukasyhdistyksellä on muutamia omia ja suosittuja veneitä.
Koko Suomen ainoa rantaruttojuuriesiintymä löytyy Vartiosaaren etelärannalta; tämä kasvupaikka on rauhoitettu luonnonsuojelualueeksi.

Historiaa

Vartiosaaren kaavoitusvaihtoehdot ovat vaihdelleet ja herättäneet keskustelua vuosikymmeniä. Vuodesta 1948 aina 1960-luvun alkuun saakka Vartiosaaressa oli yksityishuviloiden lisäksi Alko-yhtiön henkilökunnan lomakeskus. Uudessa yleiskaavaehdotuksessa Vartiosaarta esitettiin asuinalueeksi, ja Kansallis-Osake-Pankki osti Alkon alueet sekä yksityishuviloita aikeenaan rakentaa saaresta Tammisalon kaltainen yhteisö. Kaavaehdotukseen kuului myös moottoritie Kruununhaasta Laajasaloon ja Vartiosaaren kautta Vuosaareen. Vuonna 1970 kaupunginhallitus kumosi hankkeet, ja vuosien 1972 ja 1992 yleiskaavoissa Vartiosaari oli virkistysaluetta. Vuonna 1997 saari kuitenkin rajattiin pois saariston osayleiskaavasta, ja vuoden 2002 yleiskaavaluonnoksessa Vartiosaari varattiin taas rakennettavaksi asumiskäyttöön jopa 9 000 asukkaalle, mikä herätti voimakasta vastustusta. Saaren huvilamiljöö inventointiin vuonna 2009 mukaan valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi osana Helsingin höyrylaivareittien kesähuvila-asutusta. Vuonna 2016 kaupunginvaltuusto hyväksyi niukalla enemmistöllä Vartiosaaren osayleiskaavan kerrostaloalueeksi, mutta lukuisten valitusten jälkeen Helsingin hallinto-oikeus kumosi kaavan vuonna 2018. Päätös tuli lainvoimaiseksi korkeimman hallinto-oikeuden päätöksellä samana vuonna.
Paula Björkqvist

Elämä ja ura

Ylioppilaaksi valmistumisensa jälkeen Björkqvist työskenteli hieman yli vuoden ajan apteekissa ja lähti tämän jälkeen opiskelemaan farmasiaa Kuopion yliopistoon, jossa suoritti farmaseutin tutkinnon vuonna 1998. Valmistumisensa jälkeen hän oli töissä farmaseuttina Jämsän Apteekissa.
Jämsän kunnallisvaalien ääniharava Björkqvist toimi muun muassa kaupunginvaltuuston puheenjohtajana. Nuoren poliitikon uran sanottiin olleen nousujohteinen, ja Björkqvist ehtikin valmistautua jo vuoden 2007 eduskuntavaaleihin, mutta varhainen kuolema keskeytti kampanjoinnin.
Björkqvistillä oli puheenjohtajuuden lisäksi myös muita luottamustoimia. Hän oli muun muassa Keski-Suomen sairaanhoitopiirin hallituksen jäsen sekä Keski-Suomen maakuntavaltuuston jäsen.

Kuolema

Paula Björkqvist oli saanut aamuyöllä 18. heinäkuuta 69 veitseniskua, joista koituneisiin vammoihin hän menehtyi. Edellisenä iltana oli vietetty pariskunnan tyttären kaksivuotissyntymäpäivää. Poliisit hälytti naapurissa asunut pariskunta, joka oli neljältä aamulla havahtunut uhrin avunhuutoihin ja pikkutytön kirkumiseen.
Jarmo Björkqvist ilmoitti aluksi, ettei muista tapahtumista mitään. Hän tunnusti huhtikuussa 2007 mielentilatutkimuksen jälkeen viranomaisille, että muistaa tapahtuneesta kaiken, mutta ei pystynyt sitä heti kertomaan. Jarmo Björkqvist kirjoitti myös tunnustuskirjeen.
Oikeudenkäynti alkoi Jämsän käräjäoikeudessa 12. joulukuuta 2006. Björkqvist sai syytteen murhasta. Kihlakunnansyyttäjä Pentti Hiidenheimo piti tekoa erityisen raakana ja julmana ja vaati syytetylle elinkautista vankeusrangaistusta. Syyttäjä piti todennäköisenä motiivina teolle aviokriisiä. Mielentilatutkimuksessa Brörkvistin todettiin olleen täydessä ymmärryksessä. Johtava kihlakunnansyyttäjä Pentti Hiidenheimo vaati Jarmo Björkqvistille elinkautista rangaistusta murhasta. Jarmo Björkqvist tunnusti tapon, mutta kiisti murhan. Käräjäoikeudessa Paula Björkqvistin äiti vaati Jarmo Björkqvistiltä korvauksia 50 000 ja isä puolestaan 30 000 euroa. 
Elinkautinen vankeustuomio murhasta luettiin 3. toukokuuta 2007. Uhrin omaiset esittivät hänelle yhteensä 110 000 euron korvausvaatimuksen. Björkqvist tuomittiin maksamaan tyttärelleen 15 000 euroa korvausta kärsimyksistä ja Paula Björkqvistin kummallekin vanhemmalle 7 500 euroa kärsimyksistä. 
Tapausta käsiteltiin lokakuussa 2007 Vaasan hovioikeudessa. Puolustus vaati rikosnimikkeen muuttamista murhasta tapoksi ja rangaistuksen muuttamista määräaikaiseksi. Vaasan hovioikeus ei muuttanut tuomiota samassa kuussa julistamassaan päätöksessä. Heinäkuussa 2008 korkein oikeus ei myöntänyt Björkqvistille valituslupaa, joten hovioikeuden tuomio jäi voimaan.
Useat pariskunnan tunteneet ovat kertoneet, että Jarmo Björkqvistin käytös oli viime aikoina muuttunut ja että hänestä oli tullut entistä väkivaltaisempi. Paula Björkqvist oli äänittänyt kännykällään Jarmo Björkqvistin puhetta ennen surmaa. 
Laajaa huomiota saanut surmatapaus nosti perheväkivallan jälleen puheenaiheeksi Suomessa.
Helsingin hovioikeus päätti syyskuussa 2019, että Jarmo Björkqvist pääsee ehdonalaiseen vapauteen heinäkuussa 2020, jolloin hän on istunut vankilassa 14 vuotta.
E

Historiaa

E-kirjain on kehittynyt kreikan kirjaimesta epsilon (Ε). Sen taustalla on muinaisseemiläinen E:n peilikuvaa muistuttanut kirjain, joka esiintyi myös muinaiskreikkalaisessa kirjaimistossa. Myöhemmässä kreikassa kirjain kääntyi nykyiseen asentoonsa.

E suomen kielessä

E-kirjaimella merkitään suomen kielessä illabiaalista puolisuppeaa etuvokaalia [e]. 
Suomen vokaalisoinnun kannalta e on neutraali vokaali. Neutraalius tässä tarkoittaa, että se esiintyy myös takavokaalisissa suomen sanoissa. E ääntyy takavokaalisissa sanoissa taempana kuin etuvokaalisissa (esimerkiksi sanassa kera on takaisempi e-vokaali kuin sanassa kerä).
Vanhassa kirjasuomessa e-kirjaimen käyttö ei ollut vakiintunutta: e saattoi edustaa ä:tä ja päin vastoin kuten sanassa käsekw (kesäkuu). Tätä on selitetty germaanisten kielten esikuvien lisäksi sillä, että e:n ja ä:n suhde oli vanhastaan hämärä eräissä lounaissuomalaisissa murteissa. Ä-äänteen merkkinä on vanhassa kirjasuomessa käytetty jonkin verran myös a-kirjainta. Vuoden 1642 Raamatussa ä:n ja e:n erottelu oli kuitenkin jo vakiintunut nykykieltä vastaavaksi.

E muissa kielissä

E-kirjaimella merkitään useissa kielissä suomen e:n tai ä:n tapaista äännettä, mutta myös ö:n tai i:n tapaisia äänteitä.
E-kirjain kuuluu useiden kielten yleisimpiin kirjaimiin. Yleisin kirjain se on tiettävästi ainakin englannissa, espanjassa, ranskassa, ruotsissa, saksassa ja tanskassa.
Arbi Zouaoui

Valmennusura

Zouaoui aloitti valmentamisen 1970-luvulla CA Bizertinissa ensimmäisellä kaudellaan joukkue sijoittui neljänneksi ja seuraavalla kuudenneksi. Kauden jälkeen hänet palkattiin SA Menzel Bourguiban peräsimeen kaudella 1973–1974. Zouaoui onnistui nostamaan seuran Tunisian pääsarjaan, mutta se putosi saman tien alasarjaan kaudella 1974–1975. Joukkue ei kyennyt enää Zouaouin johdolla nousemaan takaisin pääsarjaan kaudella 1975–1976 ja hän sai lähteä. CA Bizertin palkkasi hänet toisen kerran kaudeksi 1977–1978, mutta tällä kertaa tuloksena oli vaatimaton yhdeksäs sija pääsarjassa.
Kaudeksi 1980–1981 Zouaoui palkattiin Sfax Railways Sportsiin, josta hän sai potkut kesken kauden joukkueen heikkojen esitysten vuoksi. Sittemmin Olympique de Béja palkkasi Zouaouin, mutta tuloksena oli jälleen lähtö kauden päätteeksi kun joukkue ei kyennyt nousemaan Tunisian pääsarjaan. Kaksi kautta myöhemmin myös Ligue Professionnelle 2:ssa pelannut SA Menzel Bourguiba palkkasi hänet takaisin joukkueen päävalmentajaksi, mutta pesti jäi kauden mittaiseksi. Kaudeksi 1985–1986 CA Bizertin palkkasi Zouaouin kolmannen kerran valmentajakseen, mutta tulos oli hivenen heikompi kuiten edellisellä kerralla ja tuloksena oli toistamiseen potkut kauden päätteeksi. Sittemmin Zouaoui valmensi jälleen alasarjassa pelannutta SA Menzel Bourguibaa kaudella 1989–1990 ja CA Bizertinia kaudella 1992–1993 korvatessaan loppukauden Mahmoud Bachaa. Tuolloin Bizertin sijoittui kolmanneksi.
Zouaoui palasi viidennen kerran CA Bizertinin valmentajaksi kaudella 2008-2009 korvattuaan kesken kauden Mokhtar Tlilin. Kauden päätyttyä Zouaoui ei ollut halukas jatkamaan joukkueen valmentajana seuraavaa kautta, mutta lopulta suostui tehtävään. Jatkosopimus kannatti sillä joukkue sijoittui pääsarjassa neljänneksi kaudella 2009-2010. Siitä huolimatta kauden päätyttyä toukokuussa 2010 Zouaoui ilmoitti eronneensa tehtävästään.
Neurotiede

Neurotiede tarkoittaa tieteenalaa, jotka tutkii hermoston toimintaa ja rakennetta. Neurotieteisiin kuuluvat muun muassa neurobiologia, joka tutkii hermosoluja; neuroanatomia, joka tutkii hermoston rakennetta; behavioraalinen neurotiede, joka tutkii hermoston toimintaa; evolutionaarinen neurotiede, joka tutkii hermoston kehitystä, sekä laskennallinen eli komputationaalinen neurotiede, joka tutkii aivojen toimintaa informaatiojärjestelmänä. Neurotieteellinen tutkimus kattaa myös osia muun muassa genetiikan, biokemian, fysiologian, farmakologian ja patologian aloista.
Monet neurotieteen osat on perinteisesti luettu biologian aloiksi. Nykyisin neurotiede käsitetään usein monitieteiseksi alaksi, johon kuuluu myös kognitiivisen psykologian, neuropsykologian, tietojenkäsittelytieteen, tilastotieteen, fysiikan ja lääketieteen (neurologia) tutkimusta. Neurotiede onkin laajentunut kattamaan kaiken kokeellisen ja teoreettisen tutkimuksen, joka koskee eliöiden keskus- ja ääreishermostojen toimintaa ja rakennetta.
Suomessa on vietetty kolmena vuotena aivoviikkoa, jonka aikana on pyritty tekemään neurotiedettä tutuksi yleisölle. Aivoviikon ajatus on lähtöisin Yhdysvalloista, ja kansainvälistä aivoviikkoa on vietetty kaksitoista kertaa.
Suomen aivotutkimusseura yhdistää eri alojen tutkijoita, joiden työ kohdistuu hermostoon. Seurassa on noin 200 jäsentä.
Look Who’s Talking

Look Who's Talking - The Album on ruotsalais-nigerialaisen artistin Dr. Albanin kolmas albumi, joka julkaistiin vuonna 1994. Albumin tuottajivat Denniz Pop, Kristian Lundin, John Amatiello, Ira Ward, ja Kojo Thompson. Sen julkaisivat levy-yhtiöt Ariola Records / BMG/Rec.Service.

Kappaleet

1. Hard Pan Di Drums – 6:22
2. Look Who's Talking! – 3:13
3. Free Up Soweto – 3:24
4. Away from Home – 3:45
5. Gimme Dat Lovin – 4:06
6. Let the Beat Go On – 3:56
7. Fire – 3:41
8. Home Sweet Home – 3:11
9. Go See the Dentist – 4:27
10. Sweet Little Girl – 3:05
11. Plastic Smile – 3:42
12. Awillawillawillahey – 4:10
13. Look Who's Talking! (Stone's Radio) – 4:07
Savilahti

Savilahti (ruots. Savolax), myöhemmin Suur-Savo, oli Savon vanhin kirkkopitäjä. Jo 1329 mainittu Savilahti käsitti alkujaan lähes koko Savon maakunnan. Myöhemmin Savonlinnan seudusta ml. Pohjois-Savo muodostettiin Pien-Savo.

Historia

Savilahden eli nykyisen Mikkelin seudun varhaisin väestö lienee hämäläistä alkuperää, johon myöhemmin on sekoittunut karjalaista väestöä. Kalmistot antavat kuvan ristiretkiajan karjalaisesta kulttuurisiirrosta. Ensi kerran suurpitäjä Savilahti mainitaan 1323 Pähkinäsaaren rauhankirjassa. Vasta 1600-luvun puolivälissä otettiin käyttöön nimi Mikkeli, kun Mäntyharju, Ristiina ja Hirvensalmi irtosivat entisestä Savilahdesta, silloisesta Suur-Savosta. Mikkelin maalaiskuntaa pidetään kunnallisessa jaotuksessa Savilahden seuraajana.

Seurakunnan historia

Savilahti oli ortodoksinen vuoteen 1323 asti, jolloin se liitettiin katoliseen Ruotsin valtioon. Virallisesti katolinen aika Savilahden seurakunnassa päättyi uskonpuhdistukseen vuonna 1527, mistä lähtien luterilaisuus on ollut Mikkelin seudun valtauskontona. 
1549 Mikael Agricola kävi tarkastuskäynnillä Savilahdella.
Suur-Savon pappilasta Kenkäveron niemellä tuli 1597 Savon nuijasodan lopputapahtumien näyttämö. Porrassalmen taisteluissa kesäkuussa 1789 taistelivat ruotsalaisjoukot venäläisiä vastaan. Talvisodan päämaja perustettiin 3. joulukuuta 1939 Mikkelin keskuskansakoululle (nykyiseltä nimeltään Päämajakoulu).

Savilahti nykyään

Nykyään Savilahdeksi kutsutaan Mikkelin kaupungin ydinkeskustaa, joka on Saimaan Savilahden rannalla. Paikalla on Savon vanhimmaksi rakennukseksi kutsuttu Savilahden kivisakasti.
Muita Savilahti-nimisiä paikkoja on mm. Kuopiossa, alueella, missä Kuopion yliopisto, Kuopion yliopistollinen sairaala ja Teknologiakeskus Teknia sijaitsevat.
Reino "Retu" Kukkonen

Reino Aleksander (Retu) Kukkonen (26. toukokuuta 1903 Ruokolahti – 1. toukokuuta 1979) oli urheilujohtaja, joka toimi myös liike-elämän palveluksessa ja näytteli elokuvassa.

Henkilöhistoria

Retu Kukkosen vanhemmat olivat kauppias Aleks Kukkonen ja Ida Maria Ikonen ja puoliso Anna Ester Hakanen. Urheiluselostaja Anssi Kukkonen oli heidän poikansa. Kukkonen kävi keskikoulun 1918 ja kauppaopiston 1924. Hän työskenteli Enso Gutzeitin palveluksessa 1920–1940 edeten juoksupojasta aina apulaisosastopäälliköksi, Suomen urheiluliiton toiminnanjohtajana 1940–1952, SVUL:n osastopäällikkönä 1952–1943 ja eläköidyttyään isännöitsijänä. Kukkonen, joka harrasti nuorempana yleisurheilua, voittaen pikajuoksumestaruuksia, työskenteli myös Urheilulehden toimittajana, Veikkaaja-lehden toimitussihteerinä, Helsingin Sanomien avustajana, urheilukilpailujen selostajana ja joukkuejohtajana sekä monissa eri urheilun ja sanomalehtialan luottamustehtävissä.
Kukkonen esiintyi elokuvassa On lautalla pienoinen kahvila (1952) Hurma-Jussi -nimisenä kahvilanpitäjänä.
Esko Pekkalainen

Esko Pekkalainen (s. 6. maaliskuuta 1925 Viipuri) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa vuosina 1952–1962 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden. Hän edusti Suomen maajoukkuetta kahdessa maaottelussa.
Pekkalainen pelasi SM-sarjaa Turun Palloseuran joukkueessa vuosina 1952–1960 ja 1961–1962. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 100 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 12 + 6 = 18 ja jäähymääränsä 30 minuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 1956 sekä saavutti kaksi SM-hopeaa ja yhden SM-pronssin.