PHP

Historia

Vuonna 1994 tanskalais-grönlantilainen Rasmus Lerdorf kirjoitti pienen kokoelman C-kielisiä CGI-skriptejä nimellä Personal Home Page Tools. Lerdorf julkisti työkalut GPL-lisenssillä 8. kesäkuuta 1995 nimellä PHP/FI (Personal Home Page / Forms Interpreter). 
PHP/FI 2.0 julkaistiin marraskuussa 1997, ja sillä oli useita tuhansia käyttäjiä ympäri maailmaa. Ohjelma oli asennettu noin 50 000:een domainiin (yksi prosentti kaikista internetin domaineista) ja useat ihmiset osallistuivat sen kehittämiseen. Projekti oli yhä Rasmus Lerdorfin päävastuulla.
Andi Gutmans ja Zeev Suraski totesivat PHP/FI 2.0:n riittämättömäksi internet-kauppasovelluksen tarpeisiin. He kirjoittivat lähes koko lähdekoodin alusta asti uudelleen ja julkaisivat sen kesäkuussa 1998 nimellä PHP 3. Lyhenteen uudeksi merkitykseksi valittiin rekursiivinen PHP: Hypertext Preprocessor.
Talvella 1998 Gutmans ja Suraski aloittivat PHP:n ytimen uudelleen kirjoittamisen. Heidän tavoitteenaan oli ydin, joka tukisi kolmansien osapuolten ohjelmointirajapintoja. Uusi ydin julkaistiin vuonna 1999 nimellä Zend Engine (yhdistelmä nimistä Zeev ja Andi) ja maaliskuussa 2000 julkaistu PHP 4 käyttää sitä ytimenään.
PHP 5 julkaistiin heinäkuussa 2004. Sen ytimenä on Zend Engine II, joka muun muassa tukee olio-ohjelmointia ja sisältää sisäänrakennetun tietokantamoottorin (SQLite). Uusin versio (PHP 7.3.5) julkaistiin 2. toukokuuta 2019. PHP 4:n virallinen tuki päättyi 8. elokuuta 2008.

Syntaksi

PHP:tä käytetään yleisimmin HTML-sivuihin upotettuna. PHP-koodin aloitus- ja lopetustunnisteet ovat <?php ja ?>. Tulostamiseen voi käyttää aloitustunnistetta <?=.
<html><head>
  <title>PHP-testi</title></head><body>
  <p><?php echo 'Hei maailma!'; ?></p>
  <p><?= 'Hei taas!' ?></p></body></html>
Kun sivujen käyttäjän selain lähettää pyynnön yllä olevasta sivusta, palvelin käyttää koodin PHP-tulkilla. Tulkki ei käsittele mitään tekstiä, joka on aloitus- ja lopetustunnisteiden ulkopuolella. Se palauttaa valmiin sivun palvelimelle, joka lähettää sen edelleen selaimelle.
<html><head>
  <title>PHP-testi</title></head><body>
  <p>Hei maailma!</p>
  <p>Hei taas!</p></body></html>

Koodiesimerkkejä

Tekstin tulostaminen:
<?php// Molemmat rivit tulostavat saman tekstinecho 'Huomenta, wikipedistit!';print 'Huomenta, wikipedistit!';?>
Tiedoston lukeminen:
<?php$file = fopen('tiedosto.txt', 'r');$content = fgets($file);fclose($file);?>
Tiedostoon kirjoittaminen:
<?php$file = fopen('tiedosto.txt', 'w');$content = fgets($file);fclose($file);?>
Ehtolauseet:
<?phpif ($a > $b) {
  echo 'a on suurempi kuin b';} elseif ($a < $b) {
  echo 'a on pienempi kuin b';} else {
  echo 'a on yhtä suuri kuin b';}
Tulostuksen kuolettaminen:
<?phpdie;?>

Muuttujat

PHP:n muuttujat ovat heikosti tyypitettyjä, eli ne voivat saada minkä tahansa tyyppisen arvon kontekstista riippuen. Datatyyppejä ovat totuusarvo (boolean), kokonaisluku (integer ~ int), liukuluku (float ~ double), merkkijono (string), taulukko tai matriisi (array), olio (object), ulkoinen resurssi (resource) ja tyhjä (null).
Muuttujia merkitään niiden nimeä edeltävällä dollarinmerkillä. Muuttujan nimessä voi olla kirjaimia, numeroita tai alaviivoja. Se ei saa kuitenkaan alkaa numerolla.

Oliot

PHP 4:ssä oli perustoiminnot luokkien ja olioiden käsittelyyn, mutta toiminto kirjoitettiin täysin uusiksi PHP 5:een. PHP 5:n olio-ominaisuuksissa on muun muassa julkisia (public), yksityisiä (private) ja suojattuja (protected) muuttujia ja funktioita, abstrakteja luokkia ja funktioita, luokkien periytyminen sekä poikkeusten käsittely.
Olion julkisia muuttujia voi lukea ja kirjoittaa vapaasti mikä tahansa ohjelman osa ja julkisia metodeja voi kutsua mistä tahansa ohjelman osasta. Yksityisiä metodeja voidatan lukea ja kirjoittaa vain luokan metodeista ja yksityisiä metodeja voi kutsua vain luokan metodit. Suojatut metodit ja muuttujat ovat julkisia alaluokille ja yksityisiä kaikille muille ohjelman osille. Luokka viittaa itseensä avainsanalla this.
Esimerkki:
<?phpclass Piste {
  private $x;
  private $y;

  // Metodi, joka ajetaan, kun luokalle tehdään ilmentymä
  public function __constructor() {
    $this->x = 1;
    $this->y = 1;
  }

  public function set($x, $y) {
    $this->x = $x;
    $this->y = $y;
  }

  public function getX() {
    return $this->x;
  }

  public function getY() {
    return $this->y;
  }}$pisteA = new Piste(); // Tekee luokasta Piste ilmentymän pisteA$pisteA->set(10, 40);  // Asettaa ilmentymän arvoiksi x = 10 ja y = 40echo "Luokan pisteA x = {$pisteA->getX()} ja y = {$pisteA->getY()}";?>
Abstraktilla luokalla on abstrakteja metodeja, jotka ovat tyhjiä. Abstraktia luokkaa voidaan käyttää, jos halutaan paljon luokkia, mutta halutaan, että ne ovat saman luokan alaluokkia ja että niissä on samannimiset metodit ja muuttujat. Abstraktille metodille tosin voi luoda alaluokkia ja niissä metodit voi määrittää.
Esimerkki:
<?phpabstract class Verotus {
  protected $alv;
  protected $kansa;

  public __construct($alv = 0) {
    $this->alv = $alv;
    $this->kansa = 1000;
  }

  public function get() {
    echo "ALV: {$this->alv}<br>";
    echo "Väkiluku: {$this->kansa}";
  }

  public abstract function set();}class KansaPoistuu extends Verotus {
  public function set() {
    // Määritetään Verotus-luokasta perityille muuttujille uudet arvot
    $this->alv++;
    $this->kansa--;

    // Kutsutaan Verotus-luokan get-metodia
    $this->get();
  }}// Luodaan uusi KansaPoistuu-luokan ilmentymä$verottaja = new KansaPoistuu();for ($i = 0; $i < 150; $i++) {
  // Kutsutaan verottaja-olion set-metodia
  $verottaja->set();}?>

Tietokantakohtaiset luokkakirjastot

PHP:ssä on tietokantatuki muun muassa MySQL-, PostgreSQL-, SQLite- ja Oracle-tietokannoille. ODBC-luokkakirjastossa on yhtenäinen rajapinta muun muassa Adabas D-, IBM DB2-, iODBC-, Solid- ja Sybase SQL Anywhere -tietokantoihin.

Kritiikkiä

PHP:lle ei ollut virallista määritelmää ennen vuotta 2014, vaan olemassa oleva toteutus ja sen toiminta oli de facto -standardi.
PHP:tä on pidetty tietoturvaltaan heikkona. Vanhemmissa versioissa oli oletusarvoisesti päällä toiminto, jolla loppukäyttäjät pystyivät syöttämään muuttujia suoraan PHP-skriptiin (register_globals). Toiminto on oletusarvoisesti poissa päältä versiosta 4.2.0 lähtien, mutta moni vanhempi ohjelmisto on kehitetty oletuksella, että register_globals -valinta on käytössä. Toiminto poistettiin kokonaan versiossa 5.4.0 
Kaikki kolme PHP:n pääversiota ovat keskenään yhteensopimattomia. Ehkä tästä syystä sivustojen päivittyminen on ollut hidasta. Kesti kolme vuotta julkaisusta ennen kuin PHP 5 ohitti suosiossa vanhan PHP 4:n.
PHP:n sisäinen yhtenäisyys on hataraa. Jotkin kirjastofunktiot hyväksyvät argumentit eri järjestyksessä kuin toiset. Lisäksi PHP:ssä on useita toiminnaltaan identtisiä funktioita. Valmiiden funktioiden nimet ovat myös usein poikkeavia nimeämiseltään, esimerkiksi str_rot13 ja strtolower. Virheiden jäljittäminen ja korjaaminen on hankalaa puutteellisten työkalujen ja virheilmoitusten vuoksi. PHP:ssä on jopa @-operaattori, jolla koodin virheet voi jättää huomiotta.
Suunnitteluvirheiden vuoksi turvallisen koodin tekeminen vaatii erityistä tarkkuutta. Esimerkiksi funktio strpos ja vastaavat palauttavat arvon 0, jos etsittävä merkkijono löytyy merkkijonon alusta. Jos haettavaa ei löydy, palauttaa funktio arvon false. Käytettäessä tätä arvoa parametrina PHP muuttaa arvon false automaattisesti arvoksi 0, jos parametrina vaaditaan lukuarvoa. Useissa muissa ohjelmointikielissä virheellinen arvo aiheuttaisi virhetilanteen, joka pysäyttää ohjelman.
Koodin toimiminen riippuu tulkin käännösasetuksista ja sen asetustiedostoista.
PHP on hidas, jopa Javaa hitaampi. PHP:n luojalta Lerdorfilta kysyttiin haastattelussa miten PHP:tä voisi nopeuttaa. Hänen vastauksensa oli ”Well, you can’t.” (No, ei sitä voi).
PHP-ohjelmissa ei ole sisäänrakennettua tapaa käsitellä säikeitä, mikä tekee suurten tietomäärien käsittelystä yhden PHP-skriptin sisällä vaikeaa.