google/wiki40b huggingface dataset:
Hellä Raila

Hellä Ruth Silfvast, kirjailijanimi Hellä Raila (19. kesäkuuta 1902 Elimäki – 1987) oli suomalainen kirjailija ja opettaja.
Silfvastin vanhemmat olivat tilanomistaja Johan Silfvast ja Maria Laurila, Hän kävi kuusi luokkaa yhteiskoulua ja valmistui kansakoulunopettajaksi vuonna 1923. Silfvast työskenteli sen jälkeen opettajana Kouvolassa 1928–1929, Porvoon maalaiskunnassa 1929–1930, Helsingin maalaiskunnassa Malmilla 1930–1946 ja Helsingissä vuodesta 1946. Hän ilmoitti Kuka kukin on 1954-vuosikirjassa harrastuksenaan olevan rikollisuus kansakouluelämässä.   Huhtikuussa 1958 Silfvast sai sakkotuomion pahoinpideltyään oppilaitaan. Kouluhallitus oli jo vuonna 1939 pidättänyt hänet kahdeksi kuukaudeksi virantoimituksesta, ja myöhemmin Silfvastin opettaessa Käpylän kansakoulussa muut opettajat olivat uhanneet erolla, mikäli häntä ei siirretä toiseen kouluun.
Lasinpuhaltaja (patsas)

Lasinpuhaltaja on Riihimäellä sijaitseva patsas. Patsaan on veistänyt kuvanveistäjä Kalervo Kallio ja sen mallina on seissyt lasinpuhaltaja Valto Terhomaa. Riihimäen Lasi työntekijöineen lahjoitti patsaan kaupungille vuonna 1960, kun Riihimäestä tuli kaupunki. Patsaasta on myös pienoismalli Suomen lasimuseon pihalla.
Lasinpuhaltajasta on muodostunut Riihimäen tunnus ja juhlapaikka.
Primož Trubar

Primož Trubar (9. kesäkuuta 1508 – 28. kesäkuuta 1586) oli slovenialainen uskonpuhdistaja ja Slovenian protestanttisen kirkon perustaja. Hän myös kirjoitti ensimmäisen painetun sloveeninkielisen kirjan sekä toimi muutenkin kielen vahvistajana ja edistäjänä.
Trubar syntyi slovenialaisessa Rašican kylässä lähellä nykyistä Velike Laščen kaupunkia. Vuosina 1520–1521 Trubar kävi koulua Rijekassa ja jatkoi opiskelua 1522–1524 Salzburgissa Itävallassa. Sieltä hän siirtyi Triesteen humanisti Pietro Bonomon oppiin ja tapasi muun muassa Erasmus Rotterdamilaisen. Vuonna 1528 Trubar kirjoittautui Wienin yliopistoon, mutta ei suorittanut opintojaan siellä loppuun saakka, vaan palasi Sloveniaan ja ryhtyi saarnaajaksi.
Trubar kääntyi vähitellen kohti protestantismia ja vuonna 1547 hänet häädettiin Ljubljanasta. Trubar lähti Saksaan, jossa hän kirjoitti ensimmäisen sloveeninkielisen painetun kirjan, Katekismuksen. Seuraavien vuosien aikana hän kirjoitti sloveeniksi ja painatti noin 25 kirjaa, joista tärkeimpänä Uuden testamentin käännös. Kirjojaan Trubar salakuljetti kotimaahansa.
Trubar kuoli Saksassa Derendingenin (nyk. Tübingen) kaupungissa, johon hänet myös haudattiin.
Primoz Trubarin kuva on Slovenian yhden euron kolikossa. Kolikon teksti on Stati inu obstati, vapaasti suomennettuna seistä ja kestää. Trubarista on tehty myös TV-sarja Primoz Trubar (1986).
Olavi Aarrejärvi

Olavi Aarrejärvi (13. marraskuuta 1926 Loimaa – 26. helmikuuta 2006 Mikkeli) oli suomalainen Ilta-Sanomien päätoimittaja. Aarrejärvi aloitti uransa 1956 jolloin hän tuli Helsingin Sanomien kotimaantoimituksen reportteriksi.
Aarrejärvi oli Ilta-Sanomien päätoimittajana 1966–1973. Hän oli sitä ennen Helsingin Sanomien Lontoon-kirjeenvaihtajana. Vuonna 1958 Helsingin Sanomien toimittajana ollut Aarrejärvi löysi joukkoraiskauksen uhriksi joutuneen Inga Myllärin ruumiin kymmenen päivää tämän katoamisen jälkeen ollessaan tutkimassa juttua.
Kääriku järv

Maantietoa

Järven pinta-ala on 20 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Se sijaitsee Otepäästä kahdeksan kilometriä etelään. Järveen laskee vain pieniä ojia. Sen valuma-alueen laajuus on 4,8 neliökilometriä. Järven laskuoja on kartasta vaikea nimetä, sillä se vaikuttaa kulkevan osittain maan alla. Yksi luonteva reitti laskee viereiseen Tornijärveen. Järvi sisältyy Väike Emajõen valuma-alueeseen.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys 5,9 metriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 127,5 metriä mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00052 kuutiokilometriä eli 0,52 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi suota ja metsää. Järven länsipuolella sijaitsee viljeltäviä peltoja sekä maatiloja. Etelärannalla on urheilukenttä sekä uimaranta laitureineen.

Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (viroksi Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (viroksi keskmise karedusega kihistumata veega järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (viroksi makrofüüdijärv tai suurtaimerikas järv, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Cheer Up

Cheer Up (2016) on dokumenttielokuva, joka kertoo rovaniemeläisestä nuorten cheerleaderjoukkueesta, joka ei pärjää kisoissa. Joukkueen teini-ikäiset tytöt tekevät kaikkensa täyttääkseen omat ja muiden odotukset, mutta elämä nyt ei vain aina mene putkeen. Patricialle, Ainolle ja Miialle itsensä, oman paikkansa sekä perheen merkityksen löytäminen on lopulta paljon tärkeämpää kuin yhdenkään kilpailun voitto.
Elokuva sai ensi-iltansa keväällä 2016 Torontossa Hot Docs -elokuvafestivaaleilla. Suomen ensi-ilta oli Rakkautta ja Anarkiaa -elokuvafestivaaleilla 17.9.2016.
Elokuvan on ohjannut kanadalainen Christy Garland ja tuottanut Liisa Juntunen. Elokuvan on tuottanut suomalainen tuotantoyhtiö napafilms oy yhteistyössä kanadalaisen Murmur Filmin kanssa.
Metsästys Suomessa

Tämä artikkeli käsittelee metsästystä Suomessa.
Suomen metsästyslain määritelmän mukaan metsästys tarkoittaa ”luonnonvaraisena olevan riistaeläimen pyydystämistä sekä saaliin ottamista metsästäjän haltuun”. Saaliiksi saadut riistaeläimet käytetään yleensä ravinnoksi, erityisesti hirvenpyynnin merkitys metsästäjälle on suuri. Vuosina 2002–2003 pyydettiin vuodessa yli 80 000 hirveä. Hirvenlihan tuotto ylittää nelinkertaisesti poronlihan tuoton.
Saalistilastojen kappalemääräistä kärkeä hallitsevat sinisorsa, sepelkyyhky, teeri ja metsäjänis.
Turkiseläinten pyynti on nykyään huonosti kannattavaa, joten pyynti on lähinnä haittaeläiminä pidettyjen pienpetojen, kuten Suomen luontoon kuulumattoman minkin tai supikoiran saalistusta. Suomessa metsästys on suosittu harrastus, nykyään Suomessa on noin 300 000 metsästäjää, joista viisi prosenttia eli noin 15 000 on naisia. Myös nuorten määrä kasvaa kohtuullista vauhtia, vaikkakin seurojen väestö alkaa olla ukkoutunutta. Suomessa on väkilukuun suhteutettuna enemmän metsästäjiä kuin missään muussa Euroopan maassa.
Monia eläimiä saa metsästää vain tiettynä aikana vuodesta, muulloin ne ovat rauhoitettuja. Esimerkiksi sorsien ja useiden muiden vesilintujen metsästysaika alkaa vuosittain 20. elokuuta klo 12 ja jatkuu vuoden loppuun. Hirven metsästysaika alkaa syyskuun viimeisenä lauantaina ja päättyy vuoden lopussa. Hirven metsästys edellyttää riistanhoitopiirin myöntämää kaatolupaa, jonka voi saada vähintään 1000 ha suuruiselle yhtenäiselle maa-alueelle.

Riistantutkimus Suomessa

Suomessa metsästäjät laskevat riistaeläimet vuosittain Ylä-Lappia lukuun ottamatta riistakolmioiden avulla. Laskentaan osallistuu jopa 100 000 metsästäjää. Tulokset siirtyvät riistantutkimuksen käyttöön, ja niiden perusteella annetaan pyyntirajoitukset ja -suositukset. 
Suomessa RKTL tuottaa lähes suoraan metsästystä ohjaavaa tietoa. Niinpä esimerkiksi elinalueiden pirstoutumisen vähentämää metsoa ei metsästetä juuri lainkaan Etelä-Suomessa.

Suomen metsästyslaki

Metsästyslain vastaisesta teosta voidaan syyttää metsästysrikoksesta. Teosta voidaan tehdä tutkintapyyntö poliisille ja poliisi suorittaa esitutkinnan, minkä jälkeen syyttäjä päättää viekö hän jutun tuomioistuimeen. Suomessa metsästyslain mukaan moottorikäyttöisestä ajoneuvosta ei saa ampua riistäeläintä. Riistaeläintä ei saa ampua rautatien tai yleisen tien yli eikä riistaeläimen tai ampujan ollessa tällaisella tiellä. Metsäkanalintua ei saa ampua myöskään sen tai ampujan ollessa yksityisellä tiellä. Ilman rakennuksen omistajan tai haltijan nimenomaista lupaa eläintä ei saa ampua 150:tä metriä lähempänä sellaista rakennusta, jossa asutaan.
Suomessa metsästysrikoksesta tuomitaan sakkoihin tai enintään kahdeksi vuodeksi vankeuteen. Törkeästä metsästysrikoksesta tuomio on neljästä kuukaudesta neljään vuoteen vankeutta.
Arete (mytologia)

Arete (muinaiskreikaksi Ἀρήτη) oli kreikkalaisessa mytologiassa Rheksenorin tytär ja faiaakkien kuninkaan Alkinooksen puoliso. Suhteesta syntyivät lapset Nausikaa ja Laodamas. Arete itse oli alenevassa polvessa sukua Poseidonille.
Odysseuksen saavuttua Skherian saarelle Pallas Athene neuvoi tätä pyytämään apua Aretelta. Arete ottikin hänet ystävällisesti vastaan.

Jumalatar

Arete oli myös hyveen jumalattaren nimi. Ksenofonin teoksessa Muistelmia Arete ('hyve') ja Kakia ('pahe') saapuivat Herakleen luo tarjoten valintaa urhean tai yltäkylläisen elämän väliltä.
Nikolai (romaani)

Nikolai. Antikristuksen valtaannousu on yhdysvaltaisten kirjailijoiden, Tim LaHayen ja Jerry B. Jenkinsin, Viimeisten päivien vaellus -kirjasarjan kolmas osa. Kirja on julkaistu vuonna 1997, ja suomeksi kirja ilmestyi 1999. Kirja on jatkoa teokselle Todistajat.
Babylonin riippuvat puutarhat

Babylonin riippuvat puutarhat (tunnetaan myös nimellä Semiramiin riippuvat puutarhat) on yksi antiikin maailman seitsemästä ihmeestä. Ne rakensi oletettavasti Nebukadnessar II vuoden 600 eaa. paikkeilla. 
Tarinan mukaan Nebukadnessar II rakennutti puutarhat, jotta hänen vuoristoisesta Meediasta kotoisin oleva vaimonsa Amyitis tuntisi olonsa kotoisammaksi. Antiikin lähteistä kuitenkin vain Josephus mainitsee Nebukadnessarin puutarhojen rakentajaksi, lähteiden ollessa muutenkin ristiriitaisia.
Riippuvista puutarhoista ei ole jäänyt historiallisia todisteita, ja historioitsijat epäilevät niiden olemassaoloa. On mahdollista, että ne sijaitsivat Ninivessä, josta on löytynyt puutarhojen jäänteitä. Brittiläinen tutkija Stephanie Dalley on esittänyt 20 vuoden tutkimustensa perusteella todisteita puutarhojen sijainnista Ninivessä. Hän pitää puutarhojen rakentajana Assyrian kuningasta Sanheribia.
Matti Ruohola

Ura

Matti Ruohola teki ensimmäisen elokuvaroolinsa vuonna 1965 elokuvassa Laituri. Tämän jälkeen hän esiintyi monissa kotimaisissa elokuvissa. Hän näytteli Kauko "Kake" Aaltosta Risto Jarvan elokuvassa Mies, joka ei osannut sanoa ei. Lisäksi Ruohola esiintyi monissa Visa Mäkisen komedioissa.
Elokuvaroolien lisäksi Ruohola esiintyi televisiosarjoissa, kuten Lasten ruutu, Jänikset maailmankartalle!, Koivuharju ja Meille tulee vauva.
Teatterin puolella Ruohola näytteli muun muassa Helsingin Kaupunginteatterissa ja Ahaa Teatterissa. Hän toimi myös ohjaajana teattereissa, kuten Estradivammaiset ry:n teatterissa vuosina 1993–1996. Ruohola työskenteli myös lavastajana.
Ruohola oli myös ääninäyttelijänä useissa piirrossarjoissa. Enimmäkseen hän työskenteli Jertta Ratian ohjaamissa töissä. Tunnetuin Ruoholan äänirooleista oli Muumipappa, jota hän esitti muun muassa televisiosarjassa Muumilaakson tarinoita. Lisäksi hän ääninäytteli sarjassa Haisulia, Posteljoonia ja joitain satunnaisia sivuhahmoja. Hän ääninäytteli myös sarjassa Maija Mehiläinen, rooleinaan muun muassa heinäsirkka Flip sekä Ville-mehiläinen.
Ruoholan ura näyttelijänä päättyi vuonna 1999, eikä hän sen jälkeen enää esiintynyt julkisuudessa lukuun ottamatta Mannerheimin Lastensuojeluliiton vuosina 2005–2006 tuottamaa tietoiskusarjaa Muumien malliin, jossa hän ääninäytteli jälleen Muumipappaa ja Haisulia. Viimeiset vuotensa Ruohola asui Helsingissä. Hänelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke vuonna 2013. Ruohola kuoli 73-vuotiaana 16. helmikuuta 2014.

Muuta

Ennen näyttelijänuraansa Ruohola työskenteli mainosalalla. Hän mainitsi, että aina kun hän oli mukana Visa Mäkisen elokuvissa, se merkitsi hänelle elämänmyönteistä ja iloista aikaa.
Vuosina 1964–1971 Ruohola oli naimisissa Marjatta Kolpon kanssa, ja liitosta syntyi yksi lapsi. Vuosina 1974–1989 Ruohola oli naimisissa Marja-Leena Halisen kanssa, ja liitosta syntyi Matille toinen poika.
Josep Lluís Sert

Josep Lluís Sert i López (1902–1983) oli espanjalainen arkkitehti, joka oli kiinnostunut kaavoituksesta ja kaupunkisuunnittelusta mutta tuli tunnetuksi myös sisätilojen ja kalusteiden suunnittelijana.
Sert opiskeli arkkitehtuuria Barcelonan teknillisessä korkeakoulussa. Valmistuttuaan hän työskenteli Pariisissa Le Corbusierin ja Pierre Jeanneretin kanssa ennen kuin avasi oman toimistonsa synnyinkaupungissaan Barcelonassa. Sert palasi Pariisiin työstämään Espanjan paviljonkia Pariisin maailmannäyttelyyn 1937. Sert suostutteli monta Pariisissa maanpaossa ollutta katalonialaista taiteilijaa osallistumaan paviljongin toteuttamiseen. Tunnetuin teos oli Picasson  Guernica.
Vuonna 1939 Sert muutti Yhdysvaltoihin, missä hänestä tuli Harvardin yliopiston arkkitehtuurin professori vuonna 1953. Hän aloitti kaupunkisuunnittelun opetuksen ensimmäisenä koko maassa. Vuonna 1955 hän perusti oman toimistonsa Massachusettsiin. Se toteutti monia asuin- ja toimistotaloja sekä yliopiston rakennuksia 1960- ja 1970-luvuilla.
Sertin tunnettuihin teoksiin kuuluvat Joan Mirón ateljeekoti Mallorcalla (1955), Fondation Maeghtin galleria Ranskassa (1959), ja Fundació Joan Miró Barcelonassa (1975). Hän osallistui myös Bostonin, Harvardin ja Guelphin yliopistojen kampusten sekä kolumbialaisen Medellínin kaupungin asemakaavan suunnitteluun.
Traneksaamihappo

Ominaisuudet ja käyttö

Huoneenlämpötilassa traneksaamihappo on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hyvin veteen, hieman etanoliin ja on liukenematonta muihin orgaanisiin liuottimiin. Traneksaamihappo sitoutuu plasminogeeniin ja estää sen hydrolyysin aktiiviseksi plasmiiniksi. Tällöin verihyytymien hydrolyysi heikkenee ja tämä estää verenvuotoa. Traneksaamihappoa annostellaan joko oraalisesti tai ruiskeena suoneen. Lääkeainetta käytetään leikkausten ja synnytysten yhteydessä ehkäisemään verenvuotoa sekä runsaan kuukautisvuodon hoitamiseen.

Haittavaikutukset

Traneksaamihappo on yleensä hyvin siedetty lääkeaine. Harvinaisia haittavaikutuksia voivat olla huonovointisuus, oksentelu ja ripuli.
Tulliportinkatu (Kuopio)

Tulliportinkatu on katu Kuopiossa ruutukaava-alueella. Katu on 1 500 metriä pitkä ja se risteää 18 kadun kanssa. Katu alkaa Niiralankadun ja Sairaalakadun risteyksestä, ja loppuu Makasiinikadulle, Kuopion vierasvenesatamaan. Kadun varrella on kaksi huoltoasemaa, Neste Express ja St1, joista molemmat olivat aiemmin palveluasemia, mutta nykyään kylmäasemia. Kadun varrella on 10 liikennevalo-ohjattua risteystä. Kadun varrella on myös Kuopion kaupungintalo. Katu kulkee Kuopion torin pohjoislaitaa, torin kohdalla ajo on sallittu vain takseille ja joukkoliikenteelle.
John Rosberg

John Rosberg (9. syyskuuta 1891 – 3. kesäkuuta 1960) oli suomalainen insinööri ja Helsingin Puhelinyhdistyksen teknillinen johtaja joka oli mukana 1930- ja 1940-luvulla äärioikeistolaisessa toiminnassa. 
Rosbergin vanhemmat olivat insinööri, Helsingin Puhelinyhdistyksen toimitusjohtaja Fredrik Rosberg ja Johanna Alvina Witting. Hän oli Helsingin Puhelinyhdistyksen teknillisenä johtajana ja oli aloitteentekijänä kun Helsingin puhelinverkkoa alettiin automatisoida 1920-luvulla. Ensimmäiset tilaajat yhdistettiin Töölön automaattipuhelinkeskukseen heinäkuussa 1922 ja koko Helsingin kaupungin puhelinverkko saatiin automatisoitua vuoteen 1929 mennessä. 
Rosberg oli mukana Aktiva studentförbundetissa ja sen julkaisemassa Svensk Botten-lehdessä. Hän osallistui myös Vapaussodan Rintamamiesliiton toimintaan ja hänellä oli hyvät suhteet kansallissosialistiseen Saksaan. Syyskuussa 1939 liiton aktiivit Rosberg, pankinjohtaja Pehr Norrmén ja liiton julkaiseman Rintamamieslehden toimittaja Karl Jansson olivat mukana Esko Riekin johtamassa lähetystössä joka vieraili Saksassa. Lähetystö tapasi Heinrich Himmlerin joka kiisti Saksan sopineen elokuussa 1939 Neuvostoliiton kanssa mitään Suomen asemasta. Himmler vaati Suomea hillitsemään vasemmistolehtien kirjoittelua Saksaa ja Hitleriä vastaan, tekemään muutoksia hallitukseen ja lähettämään valtuuskunnan Saksaan neuvottelemaan kauppasopimuksesta. Suomeen palattuaan lähetystö raportoi tuloksettomaksi jäänestä matkastaan ulkoministeri Eljas Erkolle, entiselle presidentille P. E. Svinhufvudille ja Vapaussodan Rintamamiesliiton johdolle.  
Rosbergista tuli talvisodan jälkeen Suomalais-saksalaisen seuran hallituksen jäsen ja hän kävi Saksassa uudelleen heinäkuussa 1940. Hänet silloin tavanneen Suomen Berliinin sotilasasiamiehen eversti Walter Hornin mukaan Rosbergilla oli "erinomaiset yhteydet natseihin Saksassa, joiden opit hän suuressa määrin on omaksunut. Yksi uskollisista taistelussa Suomen ja Saksan yhteistyön puolesta". Jatkosodan aikana Rosberg osallistui Samfundet Folkgemenskapin toimintaan ja syksyllä 1944 hän oli Valpon pidättämänä eräiden muiden äärioikeistolaisten johtohenkilöiden kanssa.
John Rosberg oli naimisissa Lyoka Truhartin (1897–1946) kanssa.
BL 13,5 tuuman Mk I – IV

Suunnittelu ja valmistus

Tykillä ammuttiin 570 kilogramman ammuksia, joiden propellanttina oli 290 kg ruutia. Ammuksen lähtönopeus oli 614 metriä sekunnissa ja ammus kykeni läpäisemään 720 millimetriä pankkorautaa 910 metrin päästä. Savuttoman ruudin käyttöönoton jälkeen ammusten propellantiksi vaihdettiin 85 kg cordite-44 panoksiin, jotka antoivat 640 m/s lähtönopeuden.
Ammuksissa oli kuparinen tiivisterengas.

Royal Navy

Ensimmäiset tykit asennettiin neljälle Admiral-luokan taistelulaivalla, jotka valmistuivat vuosina 1888-1889. Raskaampien tykkien tuoma lisäpaino kasvatti alusten syväyksen reilusta kahdeksasta metristä puolella metrillä. Samoin alusten uppouma kasvoi 810 tonnia. Vastaavia tykkejä asennettiin myös Trafalgar- ja Royal Sovereign -luokkien aluksiin. Kahden ensimmäisen luokan tornien maksimikorkeuskulma oli 13 astetta ja Royal Sovereign -luokan sekä HMS Hoodin 13,5 astetta, millä ruutipanoksella saavutettiin 10,93 kilometrin kantama. Kordiitti-45 panoksella kantama oli 11,54 km.
Yksi Mk IIIf* tykki asennettiin vuoden 1900 paikkeilla osaksi Penlee patteria Plymouthiin.

Regia Marina

Tykkejä myytiin Italialle kolmen Re Umberto -luokan taistelulaivan aseistamiseksi.
Kristuksen tähden houkka

Kristuksen tähden houkka (kreik. διά Χριστόν σαλό, kirkkoslaaviksi оуродъ, юродъ) edustaa yhtä ortodoksisen kirkon kilvoittelun muotoa, jossa henkilö tekeytyy hulluksi eli houkaksi lähimmäisten ja oman pelastuksensa vuoksi. Houkkuus muistutti suuresti mielisairaan käyttäytymistä. Houkkuus olikin mahdollista vain aikana, jolloin psyykkinen sairaanhoito oli vielä kehittymätöntä. Suurin bysanttilaisista houkkapyhistä eli 1400–1500-luvulla.

Historia

Houkkakilvoitus syntyi Lähi-idän alueella syyrialaisen kristillisyyden sisällä. Pyrkimys oli varhaiskristillisen tavan mukaan pyrkiä eroon pyhän maineesta.
Reijo Alakoski

Reijo Alakoski (s. 22. toukokuuta 1956 Reisjärvi) on toiminut Suomen Maastohiihto ry:n ensimmäinen puheenjohtaja. Hänet valittiin tehtävään Kokkolassa vuonna 2009. Alakoski on toiminut pitkään Suomen Hiihtoliiton eri luottamustehtävissä muun muassa liittovaltuustossa, maastohiihtovaliokunnassa ja maastohiihdon talousryhmässä 2011 alkaen Johtokunnassa
Vesa Sisättö

Elämä

Sisättö kasvoi Tampereella ja Nurmijärven Klaukkalassa. Hän valmistui filosofian maisteriksi yleisestä kirjallisuustieteestä Helsingin yliopistosta vuonna 1997. Sisättö on työskennellyt toimittajana Vihreä Lanka -lehdessä ja kirjoittanut kirjallisuusarvosteluja muun muassa Helsingin Sanomiin.
Suomalaisen science fiction -fanikunnan piirissä Sisättö on ollut Helsingin Science Fiction Seuran puheenjohtaja 2003 sekä mukana Espoon science fiction- ja fantasiaseura Esc ry:ssä ja Finncon ry:ssä. Sisättö asuu Espoossa. Hän on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.
Wattivaaka

Wattivaaka (tai Kibblen vaaka) on elektromekaaninen painon mittauslaite, jota käytetetään massan yksikön kilogramman määritelmään liittyvissä mittauksissa.

Taustaa

Elektrodynamometri on wattivaa’an kaukaisin esikuva, jonka perusteet esitti ensimmäisen kerran 1848 Wilhelm Weber. 
Elektrodynamometri mittaa sähkövirtaa, jännitettä tai tehoa.
Elektrodynamometria kehitti eteenpäin Lordi Kelvin William Thomson tekemällä siitä laboratoriokäyttöön tarkoitetun version, mikä tunnettiin nimellä ampeerivaaka. Wattivaaka on kehittyneempi mittauslaite ampeerivaa’asta ja muutettu mittaamaan sähkövirran sijaan kappaleen painoa. Wattivaa’an periaatteet esitti 1975 brittiläinen fyysikko Bryan P. Kibble National Physical Laboratorystä (NPL).

Avogadron projekti

Avogadron projekti on wattivaa’an kanssa kilpaileva metodi kilogramman uudelleen määrittelyssä. Siinä kilogramma määriteltäisiin käytännössä piipallon mukaan, joka painaisi täsmälleen kilogramman. Projektin virallinen nimi on: International Avogadro Coordination. Piipallojen valmistusta on tehnyt vain yksi konsortio. Wattivaakaa on testattu ainakin 5:ssä eri maassa.
Haumea

Fysikaaliset ominaisuudet

Haumea sijaitsee tällä hetkellä 51 AU etäisyydellä Auringosta. Kiertoradan eksentrisyyden ansiosta se on lähimmillään 35 AU etäisyydellä Auringosta. Itse Haumean halkaisijan arvioidaan olevan noin 1600 km eli 70 % 134340 Pluton halkaisijasta. Koska kohdetta kiertää kuu on sen massaksi pystytty määrittämään 4,2±0,1 ×10²¹ kg mikä on noin kolmasosa Pluton massasta. 
Kirkkaudenvaihtelun perusteella kohteen pyörähdysajaksi on saatu 3,9154 ± 0,0002 tuntia, mikä tekee Haumeasta Aurinkokunnan nopeimmin pyörivän yli 100km läpimittaisen kappaleen. Erittäin nopean pyörimisen vuoksi kappaleen on täytynyt venyä ellipsoidin muotoiseksi. Infrapunahavaintojen perusteella Haumean pinnalla on runsaasti vesijäätä. Kohteen keskitiheys näyttää kuitenkin olevan korkea, minkä perusteella se koostunee enimmäkseen kivestä.
Tulevaisuudessa Haumea tulee kokemaan lähikohtaamisia Neptunuksen kanssa. Tämän seurauksena sen rata saattaa muuttua niin, että kohde päätyy lyhytjaksoiseksi komeetaksi Aurinkokunnan sisäosiin.

Haumean kuut

Kohteella tunnetaan kaksi kuuta. Näistä Hi’iaka (S/2005 (136108) 1, lempinimeltä "Rudolph") massaksi on arvioitu noin 1 % edellisen massasta. Sen kiertoaika on 49,12 ± 0,03 vuorokautta ja läpimitta noin 310 km. Heijastusspektrissä näkyy voimakas absorptio infrapuna-alueella, mikä viittaa siihen, että suuri osa kuun pinnasta on vesijään peittämää.
Toisen kuun, Namakan (S/2005 (136108) 2, lempinimeltä Blitzen), kiertoaika on 34,7 ± 0,1 vrk ja sen ratataso on 39 ± 6° vinossa ensimmäisen kuun ratatasoon nähden. Kirkkauden perusteella sen läpimitta lienee noin 170 km ja massa noin 0,2 % keskuskappaleen massasta.
Molemmat kuut ovat ilmeisesti syntyneet Haumean pintamateriaalista sen törmäyksessä toisen transneptunisen kohteen kanssa. Teoria selittäisi myös kohteen poikkeuksellisen nopean pyörimisliikkeen. Tätä teoriaa tukee keväällä 2007 tehty havainto viidestä pienestä Kuiperin vyöhykkeen kappaleesta, jotka liikkuvat tarkalleen samalla radalla ja joilla näyttää olevan erittäin samankaltainen koostumus kuin itse Haumean pintakerroksella.  Haumea ja nämä muut kappaleet on määritelty kuuluvaksi Haumean pikkuplaneettaryhmään. Tämän jälkeen ryhmän kappaleita on löydetty lisää.
Dezső Kosztolányi

Dezső Kosztolányi [ˈdɛʒøː ˈkostolaːɲi] (s. 29. maaliskuuta 1885, Szabadka, nyk. Subotica, Vojvodina, Serbia; k. 3. marraskuuta 1936, Budapest) oli unkarilainen kirjailija, runoilija, toimittaja ja kääntäjä.
Kirjoitettuaan ylioppilaaksi kotipaikkakunnallaan Szabadkassa vuonna 1903 Kosztolányi lähti Budapestin yliopistoon opiskelemaan kirjallisuustiedettä. Siellä hän ystävystyi Mihály Babitsin ja Gyula Juhászin kanssa. Kosztolányi opiskeli välillä myös Wienissä, mutta palasi pian takaisin Budapestiin; opintojaan hän ei kuitenkaan saattanut loppuun. Jo tuolloin hän kirjoitti paljon runoja ja työskenteli toimittajana lehdissä, esimerkiksi Nyugat-lehdessä vuodesta 1908 lähtien. Läpimurto oli vuonna 1910 julkaistu runokokoelma A szegény kisgyermek panaszai. 1920-luvulta lähtien Kosztolányi alkoi kirjoittaa myös romaaneja.
Kosztolányi sanoi olevansa "homo aestheticus", esteettinen ihminen. Hänelle kirjallisuus tarkoitti aina seikkailua ja leikkiä: hän halusi olla yhtä aikaa kepeä ja syvällinen.