Nukkumatti (animaatio)

Itä-Saksa

Nykyisin tunnettu Nukkumatti sai alkunsa, kun Itä-Saksan televisiossa (DFF) saatiin kuulla, että Länsi-Berliinin yleisradiossa (SFB) suunnitellaan lastenohjelmaa, jossa esiintyisi Nukkumatti. Seurauksena oli pikainen suunnittelu- ja tuotantoprosessi, jonka tavoitteena oli saada Itä-Saksan oma Nukkumatti valmiiksi ennen Länsi-Saksan version valmistumista. Animaatiossa esiintyvän nuken suunnitteli Gerhard Behrendt, kun taas kulissit ja Nukkumatin lukuisat ajoneuvot suunnitteli Harald Serowski. Eron tekemiseksi Länsi-Saksan Nukkumattiin Itä-Saksan versiosta käytettiin nimeä Unser Sandmännchen (Meidän Nukkumatti). Ensimmäistä kertaa Nukkumatti esiintyi Itä-Saksan televisiossa 22. marraskuuta 1959, vain hieman yli viikko ennen Länsi-Saksan Nukkumatin ensiesiintymistä. Nukkumatista tuli hyvin pian kulttihahmo, jota seurattiin joka ilta kello 18.55.
Sarjaa varten laadittiin myös myöhemmin kuuluisaksi tullut tunnusmusiikki (Das Sandmann-Lied). Kiireisen valmistusprosessin vuoksi laulun säveltäjä Wolfgang Richter joutui väitetysti kuuntelemaan Walter Krumbachin laatiman tekstin puhelimessa saneltuna, ja myös valmiin melodian hän sävelsi tekstille vain yhden illan aikana. Laulu tunnetaan edelleen laajalti saksankielisissä maissa.
Nukkumatti-hahmo perustui löyhästi tanskalaisen lastenkirjailija Hans Christian Andersenin (1805–1875) satuun Ole Lukøje (Ole Silmänsulkija). Hahmolle lisättiin kuitenkin monia täysin uusia ominaisuuksia: esimerkiksi unihiekka, jota Nukkumatti heittää jokaisen jakson lopuksi. Nukkumatti liitettiin osaksi Iltatervehdystä (Abendgrüß), jota oli lähetetty Itä-Saksan televisiossa jo vuoden 1958 lokakuusta alkaen. Alusta alkaen oli ohjelmaa suunniteltu levitettäväksi myös Itä-Saksan ulkopuolelle, ja sitä näytettiinkin muun muassa Suomessa, Tanskassa ja Ruotsissa jo varhaisessa vaiheessa. Lisäksi sarjaa pyrittiin viemään arabimaihin sekä ”solidaarisuuslahjana” Vietnamiin.
Animaation tekeminen oli tarkkaa työtä, sillä yhden kaksiminuuttisen jakson kuvaamiseen saattoi kulua aikaa kolmekin kuukautta. Myös kulissien ja Nukkumatin lukuisten ajoneuvojen suunnittelu vei aikaa. Jos Nukkumatti esimerkiksi matkusti hevosen vetämillä kärryillä, oli tekijöiden aluksi tutustuttava hevosen liikkeisiin, jotta liikkeestä saataisiin mahdollisimman uskottavan näköistä. Useimmiten käytössä oli kuitenkin mahdollisimman moderneja kulkuneuvoja, ja Nukkumatti saikin testattavakseen muun muassa uusimmat junamallit sekä Berliinin metron. Avaruudessa Nukkumatti vieraili avaruussukkulallaan jo vuonna 1961. Erityisen suosittu Nukkumatin kulkuneuvoista oli avomallinen Trabant, joka oli myös Harald Serowskin käsialaa.
Nukkumatti on mielletty aika ajoin kiinteäksi osaksi DDR:n propagandaa, vaikka ohjelmassa käsiteltiin useimmiten varsin yleismaailmallisia aiheita. Nukkumatin taustalla nähtiin kuitenkin usein itäsaksalaisia maisemia, ja vierailipa hahmo joskus kommunistisen puolueen juhlissakin, vaikka polittinen propaganda ei ollutkaan ohjelman varsinaisena tehtävänä. Nukkumatti myös matkaili ohjelmassa paljon ympäri maailmaa, mutta kapitalistisissa länsimaissa tämän ei Itä-Saksan aikana koskaan nähty vierailevan.

Nukkumatti Saksojen yhdistymisen jälkeen

Saksan jälleenyhdistymisen seurauksena Itä-Saksan televisio lopetti toimintansa vuoden 1991 lopussa, jolloin myös Itä-Saksan Nukkumatti poistui televisiolähetyksistä. Saksalaiset katsojat kuitenkin vastustivat äänekkäästi Nukkumatin lakkauttamista, mikä vaikutti siihen, että Nukkumatti palasi pian televisioon. Vuonna 1992 perustettiin Sandmannstudio Trickfilm GmbH jatkamaan Nukkumatin tuottamista.

Nukkumatti Suomessa

Vuoden 1973 keväällä Suomen Yleisradion TV2:lla alkoi Iltasatu-niminen lastenohjelma, jonka yhteyteen liitettiin itäsaksalainen Nukkumatti-animaatio. Unihiekkaa heittävä Nukkumatti vakiinnuttikin pian paikkansa myös suomalaisten lasten nukkumaanmenorituaalina, ja Pikku Kakkosen aloittaessa TV2:lla vuonna 1977 Nukkumatti siirtyi kehystämään Pikku Kakkosen lähetyksiä. Nukkumatti seikkaili aina ohjelman alussa ja lopussa. Suomessa esitettyyn Nukkumattiin laadittiin alkuperäisen saksalaisen laulun tilalle täysin uusi Unihiekkaa-laulu, jonka sävelsi ja sanoitti Jukka Siikavire vuonna 1972.
Maailmanmatkoillaan Nukkumatti on sarjassa ehtinyt vierailla myös Suomessa 1980-luvun alussa esitetyissä jaksoissa, jotka käsikirjoitti Taina Repo. Gerhard Behrendt pyysi henkilökohtaisesti Repoa käsikirjoittamaan kaksi Suomeen sijoittuvaa jaksoa, joista toinen sijoittuisi talviaikaan ja toinen kesäaikaan. Suomijaksoissa Nukkumatti nähtiin hiihtämässä porojen keskellä sekä melomassa kajakilla Lapin puroissa.
Nukkumatti esiintyi TV2:lla 32 vuotta, minkä jälkeen sarja jäi Suomessa tauolle 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Suomalaiseen televisioon Nukkumatti palasi kaupallisen MTV Juniorin lähetyksissä vuoden 2010 kesällä.