Raisio

Historia

Vanhimmat tunnetut kirjalliset tiedot Raisiosta ovat vuodelta 1292 olevassa testamentissa, jossa Raisio mainitaan Elaus-nimisen papin kotipaikaksi. Tämä tarkoittaa, että Raisiossa on jo tuolloin ollut järjestäytynyt seurakunta.
Raisiossa on tehty arkeologisia löytöjä jo kivikaudelta. Myös rautakautisia löytöjä on runsaasti. Niitä esitellään Raision kulttuurikeskus Harkon arkeologisessa näyttelyssä. Kansanrunokokoelma Kantelettareen on sisällytetty runo, jossa jättiläiset Killi ja Nalli rakentavat Raision kirkon. Laajalti tunnettu suomen kielen ilmaisu ”rahaisesta Raisiosta” löytyy Topeliuksen kansallisromanttisesta Maamme-kirjasta (1875), josta käy ilmi Raision kirkon rakentaminen.
Alue oli 1970-luvulle asti erittäin maanviljelyspainotteinen. Turku pakkolunasti ja liitti itseensä pieneltä kunnalta alueita, ja sen koko olemassaolo oli vaakalaudalla, kunnes Raision Tehtaat (nyk. Raisio Oyj) alkoi menestyä. Kunnasta tuli teollisuuskeskus, mikä sysäsi väkiluvun voimakkaaseen kasvuun – koko 1900-luvun aikana se on 11-kertaistunut. Kasvuun on vaikuttanut myös Turun läheisyys. Vuonna 1966 Raisiosta tuli kauppala ja 1974 kaupunki.
Sotien jälkeen kuntaan muutti työn perässä ihmisiä eri puolilta Suomea. 1970-luvulla Raisio sai uuden kaksitasoisen keskustan, jossa betonirakentaminen oli hallitsevaa. Myöhemmin tätä alettiin pitää arkkitehtonisena virheenä, ja keskusta uudistettiin 2000-luvun alussa. Raisiossa järjestettiin vuoden 1997 Asuntomessut uudella Katteluksen asuntoalueella.
Raision nimi johtuu kunnan läpi virtaavasta Raisionjoesta, jonka nimen vanhin muoto on tiettävästi ollut Raisajoki. ”Raisa” lienee alkujaan viron kielinen sana – Virossa sijaitsee esimerkiksi Raesa-niminen kylä. ”Raisnik” puolestaan tarkoittaa viron kielessä suoniittyä. Näin ollen Raisiojoki merkitsi alun perin luultavasti ’suojokea’. Tätä oletusta tukee se tosiasia, että muinoin jokisuussa oli laajat vesijättöalueet.
Viimeaikaiset arkeologiset löydöt tarkentavat kuvaa esihistoriallisesta Raisiosta. Ihalan mullin kaivauksista on löytynyt erilaisia jäänteitä usemmasta varhaiskeskiaikaisesta ja rautakautisesta rakennuksesta.

Kulttuurikohteita

Raisiolla on monia kulttuurikohteita, ja paikkakunta tarjoaa monia harrastusmahdollisuuksia. Kaupungissa on uusi ja nykyaikainen Raision kirjastotalo.
Yhdessä Seinäjoen kanssa Raisio on yksi Suomen ”tangokaupungeista” – se järjesti vuoteen 2008 asti vuosittain Tangomarkkinat-tapahtuman semifinaalin.
Museo- ja kulttuurikeskus Harkko toimii Raision keskustassa talossa, joka on valmistunut Raision kunnantaloksi, mutta on palvellut myös kauppalan- ja kaupungintalona sekä kirjastona. Harkossa toimii Raision kaupungin taidemuseo ja arkeologinen osasto sekä museokauppa. Toisessa kerroksessa esiintyy talvikautena Raision teatteri ja Raision lapsi- ja nuorisoteatteri. Kesäisin toisen kerroksen tila on museon käytössä.
Vanhassa maalaistalopihapiirissä aivan Raision keskustan tuntumassa sijaitsee Friisilän verstaat, jossa toimii keramiikkatyöhuone, Taito-käsityökeskus ja luontoretkinäyttely Pajupilli.
Krookilan kotiseutukeskus on vanhaa maaseutu-Raisiota esittelevä tila Inkoisten kaupunginosassa Krookilan asuinalueella. Kotiseutukeskuksessa toimii kaksi juhlatilaisuuksia järjestävää ravintolaa. Kotiseutukeskuksen pihapiirissä on myös savusauna sekä kesäteatteri, jossa esiintyy Raision teatteri.
Raisiossa on monia erilaisia luontopolkuja. Niiden avulla voi tutustua luonnon lisäksi Raision historiaan.

Ympäristö

Raisio kuuluu nuoreen maisema-alueeseen lounaisrannikon maisemamaakuntaan, lounaiseen viljelyseutuun. Tyypillistä on luonnonelemenntien kontrastisuus: karut kallionlaet sekä rehevät laaksot. Raisiossa sijatsee useita murroslaaksoja, niistä merkittävin on Piuhajoen laakso. Raision merkittävin joki Raisionjoki virtaa useissa eri laaksoissa esimerkiksi Raision keskusta sijoittuu lähele Raisionjokilaaksoa. Temppelivuori (Raisio) on Raisiossa sijatseva näköalapaikka. 
Haunisten allas on Raisiossa sijatseva vuonna 1973 rakennettu tekojärvi, joka poistettiin käystöstä vuonna 2012. Alueelle on kaavailtu julkista uimarantaa.
Rauhoitettuja luontoalueita Raisiossa ovat Raisionlahti, Kullanvuori ja Pähkinasaari Kuloisten kaupunginossa.

Raision omistamat virkistysalueet

Raisiolla on kaupungin ulkopuolella kaksi virkistysaluetta kaikkien raisiolaisten kesänviettoa ja virkistäytymistä varten. Kesäranta sijaitsee Naantalin Luonnonmaalla ja Karhuluoto Rymättylässä.  
Kesärannan leirikeskus on Naantalissa sijaitseva raisiolaisten virkistysalue. Keskus on ympärivuotisessa käytössä. Leirikeskuksessa on muun muassa sauna ja pukuhuonetiloja, keittiö sekä ryhmätila.
Keskuksen ympäristössä on hyvät ulkoilumahdollisuudet, pallo- ja leikkikenttiä, uimarata ja grillikatoksia. Vuoden 2019 aikana Raision kaupunki rakentaa Kesärantaan uuden majoitusrakennuksen.

Puistoja

Alppiruusupuisto, joka avattiin vuonna 2000, jolloin sinne istutettiin alppiruusuja. Myös muina vuosina puistoon on istutettu uusia alppiruusulajija. Puiston koko on noin 1,4 ha.
Karmelinpuisto, puisto muodostuu mm. nurmialueesta ja kivilabyrintistä. Puistossa on paljon erilaisia jaloja lehtipuita kuten vaahteraa, tammea ja vuorijalavaa. Puiston koko on noin 3,8 ha.
Kerrolanpuisto, puistoon on istutettu mm. euroopalehtikuusta, tammia, punatammia ja metsälehmuksia. Puistossa on leikkikenttä ja pulkkarinne. Puiston koko on noin 2,6 ha.
Keskuspuisto, puistossa kasvaa mm. amerikanjalopähkinää, punatammea, hevoskastanjaa, metsätammea ja japanoinpihlajaa sen lisäksi joitain pensaita kuten puistosyreeniä ja dahurianalppiruusuja. Puistossa on myös lammikko sekä leikkikenttä. Puisto sijatsee Raision keskustan läheisyydessä. Puiston pinta-ala on noin 8,2 ha.
Lumperinpuisto, on vuosina 2004-2006 valmistunut puisto, joka sijatsee aivan Raision keskustan läheisyydessä. Puistossa kasvaa mm. Hevoskastanjoja, rusokirsikoita ja purppuraomenapuita. Puistoa ympäröi metsälehmusaita. Puisto on noin 2 ha kokoinen.

Liikenne

Raision halki kulkee valtakunnallisesti merkittäviä teitä, kuten Turun kehätie eli E18, joka tunnetaan Raisiossa Nesteentien nimellä. Raision läpi kulkee etelä-pohjoissuunnassa Valtatie 8. Muihin Väyläviraston ylläpitämiin teihin lukeutuu muun muassa Raisiontie. Kehätielle Raision keskustan kohdalle suunnitellaan maantietunnelia, jota aletaan rakentaa aikaisintaan vuonna 2021.
Osassa Raisiota palvelee Turun seudun joukkoliikenneviranomainen Föli. Turun seudulle on pitkään suunniteltu raitiotieverkkoa ja suunnitelmissa on, että Raisioon tulisi kaksi raitiotiepysäkkiä ensimmäisessä vaiheessa. Tavoitteena päättää asiasta syksyllä vuonna 2019.
Raision halki kulkee Uudenkaupungin rata, jolla on tällä hetkellä ainoastaan tavaraliikennettä. Radasta erkanee kaupungin alueella ratalinja Naantalin satamaan, rautatie on tavarakuljetuksia varten ja sitä käyttää Suomen viljava Oy. Kaupungin rautatieasema ei ole nykyään henkilöliikenteen käytössä.

Urheilu

Raisio tunnetaan erityisesti lentopallosta, ringetestä ja jalkapallosta. Miesten Lentopallon Mestaruusliigassa pelaa lentopallojoukkue Raision Loimu. Loimu johtaa lentopallon maratontaulukkoa, eli se on Suomen kaikkien aikojen menestynein lentopalloseura. Loimu on pelannut yhtäjaksoisesti pisimpään Suomen pääsarjatasolla ja voittanut useita Suomen mestaruuksia, joista viimeisimmän vuonna 2001. Lentopallon Suomen Cupin Loimu on voittanut vuonna 2004. Naisten jalkapalloliigassa on pelannut SC Raisio. Raision Nuorisokiekko on vuoden 2011 ringeten Suomen mestari. Lisäksi Raisiossa toimii Raision Kuula, jossa voi harrastaa yleisurheilua sekä hiihtoa, tunnetumpia Raision Kuula edustajia ovat olleet Miro Rastas, Marika Tuliniemi, Juha Aarnio (yleisurheilija) sekä Jani Sörensen. Skiteam 105 on raisiolainen hiihtoseura,jota edustaa hiihtäjä mm. Lauri Vuorinen .
Raisiossa toimii useita voimisteluseuroja, joista mainittavimpia ovat Raision Jumpparit, Raision Pyryt ja Flex. Raisiossa toimii Raision ryhti niminen yleisseura, jossa voi muun muassa harrastaa judoa, aikidoa ja jalkapalloa.  
Raisiossa toimii Raision Urheilijat niminen uintiseura, joka tarjoaa mm. uintikoulua. Raision Urheilijoita on edustanut useita kansallisesti ja kansainvälisesti menestyneitä uimareita kuten Jarno Pihlava, Riia-Roosa Koskelainen, Meri-Maari Mäkinen, Marena Aimonen sekä Hilla Kortetjärvi .
Raision Palovuoren kaupunginosassa sijatsee motocross-rata.

Kerttulan liikuntakeskus

Liikuntakeskuksessa on liikuntahalli, keskusurheilukenttä, ulkokuntosali, jalkapallokenttä ja kaksi jäähallia.
Kerttulan liikuntahalli on ollut toiminnassa vuodesta 1987 asti. Sisähalli voidaan jakaa kolmeen osaan.
Kerttulan liikuntakeskuksessa sijatsee tenniskeskus ja ulkotenniskenttiä. Kerttulan liikuntakeskuksen alueella huolletaan ja tykitetään hiihtolatuja talvisin.

Uintikeskus Ulpukka

Uintikeskus Ulpukka on Raisiossa sijaitseva uimahalli . Ulpukassa on 5 uima-allasta, joista 1 uima-allas sijatsee ulkona ja loput sisätiloissa . Kaksi Ulpukassa sijaitsevasta uima-altaasta ovat niin sanottuja kilpailu- harjoitus/kuntoilualtaita . Ulpukassa sijatsee näiden lisäksi yksi ulkoallas, opetusallas, jossa pidetään vauvauimakoulua, sekä terapia-allas, johon laskeutuu vesiliukumäki . Ulpukka palvelee tavallisesti ma-ti ja to-pe kello 6 -21, keskiviikkoisin kello 11-21 ja viikonloppuisin kello 11-18, huomioi että aikataulut eivät pidä paikkansa erityisinä juhlapäivinä esim. uutenavuotena.  Ulpukassa on myös muitakin palveluja, kuten kahvio, kuntosali ja liikuntatila . Uintikeskus Ulpukka tarjoaa vanhuksille ja aikuisille vesiliikuntaa . Vuonna 2007 arvioitiin että Ulpukassa kävisi vuosittain yli 200 000 uimaria .

Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Raisiossa oli 24 234 asukasta, joista 23 715 asui taajamissa, 168 haja-asutusalueilla ja 351 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Raision taajama-aste on 99,3 %. Raision taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan. Raision keskustaajama/kaupunkialue ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Turun keskustaajamaa, joka ulottuu Raision lisäksi usean Turun lähikunnan alueelle, ja josta tämän kaupungin alueella asui vuoden 2017 lopussa 23 715 asukasta. Yhteensä Turun keskustaajamassa on 272 230 asukasta ja sen pinta-ala on 280,82 neliökilometriä.

Koulutus

Peruskoulutusta annetaan kuudella peruskoulun ala-asteella: Friisilän koulussa, Ihalan koulussa, Kaanaan koulussa, Kerttulan koulussa, Kuloisten koulussa sekä Tahvion koulussa. Konsan ja Krookilan koulut antavat opetusta vuosiluokilla 1–2, ja ne kuuluvat hallinnollisesti Ihalan kouluun. Tikanmaan koulu antaa opetusta luokilla 1–2 ja se kuuluu hallinnollisesti Tahvion kouluun.
Kaupungin ainoa peruskoulun yläaste on Vaisaaren koulu, joka on yksi Suomen suurista ainoastaan yläasteen sisältävistä kouluista. Luokkien 7–9 harjaantumisoppilaiden erityisopetusta annetaan Friisilän koulussa ja Vaisaaren koulussa.
Raisiossa annetaan toisen asteen opetusta Raision lukiossa sekä kauppa-, ammatti- ja työväenopistossa. Lisäksi kaupungissa toimii Raision aikuiskoulutuskeskus Timali. Raision seudun koulutuskuntayhtymä toimii Raisiossa ja tarjoaa nuorille ja aikuisille ammatilista koulutusta. Osuuskunnat ovat Mynämäki, Naantali, Raisio, Rusko, Masku ja Nousiainen. Raisiossa toimii Raisio-opisto.
Lukuvuonna 2018–2019 Raisiossa opiskeli noin 1 500 alakoulun ja noin 700 yläkoulun oppilasta.

Nimikkokasvi, -lintu ja ruoka

Raision nimikkokasvi on kotikataja. Se on yleinen koko Suomen alueella. Raision nimikkolintu on mustarastas ja nimikkoruoka verileivästä ja suolatusta rasvasta keitetty palttupuuro. Raision toiseksi pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla silakkarullat.

Ystävyyskaupungit

Raision ystävyyskaupungit ovat Sigtuna Ruotsissa (vuodesta 1975), Kingisepp (Jaama) Venäjällä (1975), Csongrád Unkarissa (1990), Padisen kunta Virossa (1994) ja Elmshorn Saksassa (2000).

Vaakuna

Raision vaakunassa on hopean väriselle taustalle kuvattu punaisella hevosella ratsastava Pyhä Martti leikkaamassa miekalla kappaletta viitastaan.
Vaakunan suunnitteli Olof Eriksson vuonna 1954.