google/wiki40b huggingface dataset:
Köyhäintalo

Köyhäintalo oli Suomessa 1800-luvun lopulta lähtien yleistynyt laitos. Köyhäintaloihin sijoitettiin huollettaviksi kaikki köyhäinhoidon elätit vammaisista aviottomiin äiteihin. Nämä talot olivat oman aikansa vastaus sosiaalihuollon ongelmiin: tavoitteena oli esimerkiksi ehkäistä kerjuuta ja kasvattaa “työnvieroksujista” kunnon kansalaisia.

Köyhäintaloon tai ruotuun

Ennen pitäjät rakensivat köyhäintaloja köyhimpiä, esimerkiksi iäkkäitä palvelijoita ja asunnottomia vanhuksia varten. Vuonna 1698 synodaalikokouksessa päätettiin, että niissä pitäjissä, joihin ei rakennettu köyhäintaloja, pitäjänkokouksen on jaettava talot ruotuihin. Ruodun tulee ottaa huoltaakseen yksi henkilö, joka ei kykene huolehtimaan itsestään, esimerkiksi köyhä vanhus tai orpo lapsi. "Pysyvästi köyhät olivat ruotuvaivaisia ja tilapäisen avun tarpeessa olevat kirkonvaivaisia, joita avustettiin kirkon köyhäinkassasta."

Huutolaiset

1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa huollettavia lapsia huutokaupattiin siten, että viranomaiset antoivat nämä huutolaiset niille huollettaviksi, jotka suostuivat heidät halvimmalla hoitamaan. Huutolaisten kohtelu oli joissain taloissa hyvää, toisissa huonoa, ja heillä saatettiin teettää enemmän töitä kuin talon omilla lapsilla.
Maria Väisänen

Maria Väisänen (s. 3. heinäkuuta 1984) on suomalainen sulkapalloilija.

Ura

Maria Väisänen on voittanut useita nuorten SM-kisoja ja pronssia junioreiden Euroopan mestaruuskisoissa vuonna 2003.  Samana vuonna hän voitti myös ensimmäisen aikuisten SM-kisansa sekanelinpelissä. SM-voittoja seurasi myös vuosina 2004 (sekanelinpeli) ja 2007 (naisten nelinpeli).
Runnirock

Runnirockin synty

Runnin kylpylällä työskennellyt Sami Repo oli jo pitkään miettinyt, että kylälle tarvittaisiin kunnon rocktapahtuma. Hän ei kuitenkaan todellisuudessa uskonut että sellaista siellä järjestettäisiin. Koko Runnin kylä oli silloin erittäin hiljainen ja tapahtumia ei juurikaan ollut. Sami sai kuitenkin järjestettyä Runnilla pienimuotoisen Neulatammirock-tapahtuman. Se onnistui hyvin ja hän näki Runnilla olevan mahdollisuuksia isompaankin rocktapahtumaan. Ongelma oli vain ettei ollut ketään joka uskaltaisi ottaa riskiä ja kokeilla jotain suurempaa.
Kylpylän omistaja vaihtui ja puikkoihin tuli Perttu Nousiainen, joka uskalsi lähteä mukaan Samin ehdotettua Sonata Arctican keikan järjestämistä. Tapahtuma päätettiin järjestää läheisellä pellolla, koska kylpylän piha tuntui liian pieneltä vaihtoehdolta. Se nimettiin yksinkertaisesti Runnirockiksi, koska se oli Runnilla ja siellä soi rock. Vaikka keikka peruuntui heti alkumetreillä, ruvettiin etsimään uusia nimiä korvaajiksi. Eppu Normaali ja muita saatiin kiinnitettyä ja koko festivaalit järjestettiin vain kuudessa viikossa Sonata Arctican kiinnittämishetkestä alkaen. Festareilla ja sitä ennen satoi niin paljon, että koko pelto oli mutaa täynnä. Heinäpaaluja revittin ja levitettiin esiintymislavan eteen, ettei muta tarttuisi niin paljon asiakkaiden jalkoihin. Kävi kuitenkin niin että festivaalivieraat tykkäsivät tapahtuman erilaisuudesta. Kerrankin sai lähteä kumpparit jalassa liikenteeseen rennolla meiningillä ja korkokengät pystyi jättämään kotiin.
Seuraavana vuonna 2014 tapahtumalla oli jo enemmän nimeä ja järjestäjillä kokemusta. Toinen Runnirock tuplasi ensimmäisen vuoden kävijämäärän ja tulevaisuus näytti valoisalle.

Uusi alku 2015

Keväällä 2015 Runnin kylpylän omistajat vaihtuivat jälleen ja ilmoittivat julkisuuteen ettei Runnirockia enää järjestetä. Rokkia alusta asti järjestämässä ollut Sami Repo ei kuitenkaan halunnut hyvin kasvaneen tapahtuman loppuvan kotiseudullaan, vaan alkoi etsiä uusia hankkeesta kiinnostuneita sijoittajia. Hän löysi mukaansa Jukka Saarinen, Toni Hujanen ja Mika Niskanen nimiset henkilöt, sekä kaksi muuta nimettömänä pysyttelevää tahoa. Yhdessä he perustivat Runnirock oy:n ja festivaali sai jatkua uusien yrittäjien voimin.

Esiintyjät

2013:
Eppu Normaali, Tuure Kilpeläinen ja Kaihon Karavaani, Martti Saarinen, CatCat, Lullacry, Suvi Teräsniska, Sepi Kumpulainen, Death Carolina, Luomakunnan Kruunu, Timo and the Poor Boys, Alexanderplatz, Petteri Tikkanen & Black Peider Show
Kävijämäärä: n. 4 000
2014: Kotiteollisuus, Haloo Helsinki!, Dingo, Lauri Tähkä, Indica, Jani Jalkanen, Freud Marx Engels & Jung, Janna Hurmerinta, Alexanderplatz, Sinmate, Paranormaali, Melrose, Elias Kaskinen & Päivänsankarit, Redhill Rats
Kävijämäärä: n. 8 000
2015: Sonata Arctica, Apulanta, Robin, Pelle Miljoona United, Antti Tuisku, Petri Nygård, Remu and his Allstars, Hasta La Vista Social Club, Pohjoisen Soturit, Mansesteri, Anton Dixon
Micheline Calmy-Rey

Micheline Calmy-Rey (s. 8. heinäkuuta 1945, Sion, Sveitsi) on sveitsiläinen poliitikko liittoneuvoston jäsen vuodesta 2003 lähtien, vastuualueenaan maan ulkopolitiikka.
Vuosina 1981-1997 Calmy-Rey oli Geneven Grand Conseilin (parlamentin) edustaja, edustaen sosiaalidemokraatteja. Neuvoston puhemiehenä Calmy-Rey toimi 1992-1993, ja puolueensa Geneven osaston puheenjohtaja 1986-1990 ja uudelleen 1993-1997. Kantonin valtioneuvostoon hän nousi 1997 vastaten kantonin taloudesta ja oli presidenttinä vuonna 2001.
2002 Calmy-Rey valittiin liittoneuvostoon ulkoministeriksi. Hän oli vasta neljäs nainen historiassa, joka valittiin sinne. Varapresidenttinä Calmy-Rey toimi 2006 ja seuraavana vuonna itse liittopresidenttinä. Hän oli Ruth Dreifussin jälkeen toinen nainen, joka hoiti kyseistä virkaa. Vuonna 2011 Calmy-Rey toimi uudelleen liittopresidenttinä.
Vesitykki

Vesitykki on palontorjunnan väline, jota joissakin maissa on käytetty myös mellakantorjuntaan.

Rakenne

Yksinkertaisimmillaan vesitykki on käännettävään telineeseen asennettu suihkutussuutin, johon liittyy vesisuihkun säätö- ja ohjailumahdollisuus. Useimmissa vesitykeissä on kiinteä liitäntä palopumppuun tai esimerkiksi teollisuuslaitoksissa myös vesijohtoverkkoon.
Esimerkiksi suurilla lautatarhoilla on erityisiä sammutustorneja, joihin on asennettu vesitykit. Niillä voidaan tehokkaasti kastella kuivia lautatapuleita mikä ehkäisee alkaneen tulipalon leviämistä, varsinaisen palon sammuttamisesta puhumattakaan.
Nostolavalla varustetuissa paloautoissa vesitykkiä syöttää erillinen auton pumpusta, vesisäiliöautosta tai joskus suoraan vesijohtoverkostosta vedetty paloletku.

Palontorjunta

Vesitykkiä käytetään palontorjunnassa useimmiten silloin kun tarvitaan suuri määrä vettä joko suorana suihkuna tai vesisumuna jäähdyttämään palavaa kohdetta. Esimerkiksi autolautta m/s Finnhansan palaessa Hietalahden telakan laiturissa sammutustyön teki mahdolliseksi vain palovene HELSINKI 22:n ja pelastusristeilijä Harmajan vesitykkien suuri teho, joka jäähdytti palavaa alusta niin paljon että palomiehet pääsivät alukseen sammuttamaan palopesäkkeet.

Mellakantorjunta

Vesitykkejä on ulkomailla käytetty myös mellakoiden hajottamiseen. Ensimmäiset vesitykein varustetut kuorma-autot rakennettiin 1930-luvun aikana Saksassa.
Menetelmä vaatii ammattitaitoa ja on tietyssä mielessä riskialtis. Sitä on kuitenkin käytetty mm. Yhdysvalloissa runsaasti, koska sitä pidetään vähemmän riskialttiina kuin kyynelkaasua tai kumiluoteja.
Noppa (järvi Kuhmoisissa)

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähi-alueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92,8 metriä mpy.
Hanhijärvi (Houhajärvi)

Maantiede

Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 150 metriä. Järvellä ei ole tulo-ojia. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 7 kilometriä pitkä Pikkujoki. Samaan pikkujokeen laskee myös suurempi Houhajärvi.
Järven rantaviiva on 1,2 kilometriä pitkä ja ranta on laaja avosuo. Suo on nykyään luonnonsuojelualue.

Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven koko on muuttunut suuresti, koska vedenpinta on alentunut huomattavasti. Vielä vuoden 1930 kartassa Hanhijärvi on selkeästi nykyistä suurempi. Sekä laamanni P.G. Falck että talonomistaja Henric Wanhakyrö ovat hakeneet Hanhijärvelle (mahdollisesti eri järvet) lupaa kuivattaa se. Kummankin hanke olisi toteutunut 1840-luvulla.
Meleagros (mytologia)

Meleagros (muinaiskreikaksi Μελέαγρος) oli kreikkalaisessa mytologiassa Althaian ja Oineuksen poika. Meleagroksen syntyessä kohtalottaret määräsivät lapsen kohtaloksi, että hän elää niin kauan kunnes eräs puunkappale, joka paloi perheen uunissa, olisi palanut loppuun. Althaia sieppasi heti puun pois tulesta, kastoi sen veteen ja kätki sen vuosikausiksi. Vartuttuaan Meleagros nai Idaan tyttären Kleopatran.
Vuosia myöhemmin, kun Artemiin lähettämä Kalydonin metsäkarju aiheutti suurta tuhoa Kalydonissa, Oineus kutsui kokoon Kreikan sankareita sitä metsästämään ja lähetti mukaan myös poikansa Meleagroksen. Tämä otti mukaansa Atalanten ja rakastui tähän. Metsästyksen aikana Meleagroksen sedät Eurypylos ja Ifikles loukkasivat Atalantea, jolloin Meleagros tappoi heidät. Atalantekin osallistui jahtiin ja ensimmäisenä haavoitti karjua. Meleagroksen tapettua metsäkarjun hän palkitsi Atalanten osumastaan eläimen vuodalla. Tästä raivostuneet Meleagroksen toiset sedät Tokseus ja Pleksippos veivät vuodan Atalantelta, jolloin Meleagros tappoi heidätkin antaakseen vuodan takaisin Atalantelle. Järkyttyneenä Meleagroksen äiti Althaia heitti säästämänsä puunpalaan tuleen ja surmasi poikansa Meleagroksen.
Kobolttikardinaali

Levinneisyys

Kobolttikardinaalia tavataan Argentiinassa, Brasiliassa, Paraguayssa ja Uruguayssa. Sitä on kuvattu harvinaiseksi, ja sen kannankehitys on laskeva. Lajin levinneisyysalue on kuitenkin suuri, eikä lajin uskota olevan vielä vaarassa, joten se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Arkeologi

Arkeologi tutkii entisaikojen ihmisiä ja heidän maaperään jättämiään jälkiä. Arkeologit ovat opiskelleet arkeologiaa, ihmisen menneisyyttä tutkivaa tiedettä.
Arkeologit etsivät arkeologisilla kaivauksilla jäänteitä menneisyydestä, ennen kaikkea entisaikojen ihmisten esineistä ja asumuksista. He kirjaavat tarkasti kaikki löydökset ja pyrkivät selvittämään niiden iän sekä käyttötarkoituksen.
Arkeologit toimivat yleensä tutkijoina museoissa, yliopistoissa tai julkishallinnon alueella.
Moshe Katsav

Raiskaustuomio

Heinäkuussa 2006 Katsavia syytettiin seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja raiskauksista. 22. elokuuta poliisi ratsasi hänen talonsa. Katsavia hyväksikäytöstä syyttäviä naisia on ainakin kahdeksan. Myöhemmin syytöksiin on lisätty petokset, laiton salakuuntelu ja esimiesaseman hyväksikäyttö. Kun paine Katsavin ympärillä kasvoi, joutui hän lopulta eroamaan tehtävästään 29. kesäkuuta 2007. Hänen seuraajakseen presidentiksi valittiin heinäkuussa 2007 Shimon Peres. Joulukuun 2010 lopussa Katsav todettiin syylliseksi kahteen raiskaukseen ja seksuaalisen ahdisteluun. Katsavin tuomio langetettiin kuitenkin vasta maaliskuussa 2011, jolloin oikeus tuomitsi hänet seitsemäksi vuodeksi vankeuteen.
Väinö Karanko

Väinö Karanko (ent. Savolainen; 5. huhtikuuta 1901 Valtimo – 24. huhtikuuta 1983) oli rajavartiolaitoksessa ja Suomen Puolustusvoimissa palvellut eversti toimien toisen maailmansodan aikana erilaisissa joukko-osastojen esikuntatehtävissä.
Karanko valmistui Kadettikoulusta vuonna 1927 sekä Sotakorkeakoulusta 1935 (yleisesikuntaupseeri 1936). Hän toimi Rajavartiolaitoksessa joukkueenjohtajana 1923–1925 ja 1927–1929 sekä komppanianpäällikkönä 1930–1933. Lapin sotilaspiirissä hän toimi esikuntaupseerina vuosina 1935–1939. Talvisodassa hän toimi Lapin Ryhmän operatiivisen osaston päällikkönä sekä Osasto Willamon esikuntapäällikkönä. Hän toimi 11. divisioonan esikuntapäällikkönä vuonna 1940 ja Perä-Pohjolan sotilasläänin esikuntapäällikkönä 1940–1941. Jatkosodan aikana hän toimi Erillisen pataljoona 16:n komentajana vuonna 1941 ja 6. divisioonan esikuntapäällikkönä 1941–1944. Karanko haavoittui Ihantalassa vuonna 1944. Sodan jälkeen hän toimi jälleen Perä-Pohjolan sotilasläänin esikuntapäällikkönä 1944–1945 ja 1948–1949. Hän oli pidätettynä vuosina 1945–1947 25 kuukauden ajan asekätkentäjutun vuoksi. Karanko toimi pääesikunnan erikoistehtävissä 1949 ja 1950–1952. Hän johti Reserviupseerikoulua vuosina 1952–1954. Vuosina 1954–1957 hän toimi esikuntapäällikkönä 1. divisioonassa. Karanko erosi vakinaisesta palvelusta vuonna 1957.
Ylennyksiä: reservinvänrikki 1923, luutnantti 1927, kapteeni 1931, majuri 1940, everstiluutnantti 1941, eversti 1951.
Laosin vaakuna

Laosin vaakuna (laoksi ເຄື່ອງໝາຍຊາດລາວ) on Laosin kansallinen tunnus, jossa on Pha That Luangin buddhalainen stupa ja Nam Ngunin tekojärvi. Vaakunan keskelle on sijoitettu asfaltoitu tie ja sen oikealle puolelle riisipelto, jonka taustalla kohoaa metsä. Vaakunan alalaidassa on hammaspyörä. Vaakunaa ympäröivät riisintähkät, joita kietoo yhteen punainen nauha, jossa lukee laon kielellä ”Rauha, itsenäisyys, demokratia, yhtenäisyys, hyvinvointi” 
Vaakunan kuvioilla on symboliarvo: Pha That Luangin temppeli kuvaa Laosin kansan suurta menneisyyttä. Voimalaitos, hammaspyörä ja tie kuvaavat maan teollistumista ja teknistä edistystä, riisipelto ja riisintähkät taas maanviljelystä. Metsä kuvaa maan luonnonvaroja.
Nagasakin prefektuuri

Maantiede

Nagasaki sijaitsee Japanin lounaisosassa ja on Japanin läntisin prefektuuri. Rantaviivaa prefektuurilla on 4 175 km, eli enemmän kuin millään muulla prefektuurilla. Rannikkoprefektuurina siihen kuuluu myös joukko saaria — yhteensä noin 588 — esimerkiksi Iki (139 km²) ja Tsushima (709 km²). Saarista 505 on asumattomia, kuten Hashima. Nagasakin manneralueesta suoraan lännessä sijaitseviin Gotōsaariin kuuluu 140 saarta. Nagasakin ainoa naapuriprefektuuri on Saga idässä ja se on muilta suunnilta Itä-Kiinan meren ympäröimä. Alue on vuoristoista.

Ilmasto

Vuoden keskilämpötila on 16,6 °C, ja prefektuuri on yksi Japanin sateisimmista.

Historia

Nagasakin prefektuuri sisältää vanhat Hizenin, Tsushiman ja Ikin provinssit. 
Nagasakin prefektuuri on historiallisesti tärkeä linkki ulkomaihin. Japanin sulkeutumisen kaudella prefektuurin pääkaupunki Nagasaki oli maan ainoa kaupunki, josta yhteys ulkomaailmaan oli sallittu. Sen kautta kulkikin Japaniin huomattava määrä länsimaisia keksintöjä, kuten kamera, kahvi ja silmälasit.

Liikenne

Nagasakin prefektuurin lentoliikenne kulkee Nagasakin lentoaseman kautta ja laivaliikennettä palvelee Nagasakin satama.

Muuta

Nagasakissa asuu enemmän kristittyjä kuin millään muulla Japanin alueella. Vuonna 2002 68 617 asukasta, eli 4,52 % prefektuurin väestöstä oli katolilaisia.
Ferguson (Missouri)

Historia

Vuonna 1855 maanviljelijä William B. Ferguson myi tilaltaan neljän hehtaarin maa-alueen rautatieyhtiölle, joka perusti alueelle rautatieaseman. Aseman ympärille alkoi kasvaa Fergusonin taajama, jonka väkiluku saavutti tuhannen asukkaan rajan vuonna 1894. Fergusonista tuli kasvavan Saint Lousin esikaupunki ja vapautettujen orjien suosima asuinalue. Toisen maailmansodan jälkeen Ferguson kasvoi nopeasti ja kaupunkiin syntyi paljon teollisuutta.
Elokuussa 2014 valkoihoinen poliisi Darren Wilson ampui aseettoman tummaihoisen nuorukaisen Michael Brownin, mikä aiheutti vakavat mellakat kaupungissa. Kaupunkiin julistettiin ulkonaliikkumiskielto ja paikalle kutsuttiin kansalliskaarti mellakoiden rauhoittamiseksi. Valamiehistö päätti jättää syytteet nostamatta 18-vuotiaan nuoren miehen ampunutta poliisia vastaan, mutta kyseinen poliisi erosi virastaan.
Juorupeili

Juorupeili on vanhoissa taloissa ikkunoiden pielessä oleva pieni peili. Sen avulla talon sisältä voidaan nähdä, mitä ulkona kadulla tapahtuu. Juorupeilejä tavataan etenkin Porvoossa ja Raahessa sekä Kokkolassa vanhojen talojen ikkunoissa. Suomeen juorupeilit kulkeutuivat aikoinaan Ruotsista.
Amsterdamin sopimus

Amsterdamin sopimus on yksi Euroopan unionin perussopimuksista. Se astui voimaan 1. toukokuuta 1999, kun kaikki jäsenvaltiot olivat ratifioineet sen omien perustuslakiensa mukaisesti.
Sopimus kehittää unionia vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueena. Sopimus sisältää pykäliä mm. seuraavista aiheista: unionin ja kansalaisten lähentäminen, unionin ulkosuhteiden vahvistaminen (mm. kriisinhallinta – kuten humanitaariset ja pelastustehtävät, rauhanturvaaminen ja rauhanpalauttaminen) sekä lisää määräenemmistöpäätöksiä neuvostossa ja laajentaa Euroopan parlamentin toimivaltaa. Lisäksi lisäpöytäkirjallaan tuo henkilöiden vapaan liikkuvuuden ns. Schengenin sopimus osaksi perussopimuksia.
Eurooppa-neuvoston Torinon kokouksessa 29. maaliskuuta 1996 käynnistettiin hallitustenvälinen konferenssi, joka johti Amsterdamin sopimukseen. Eurooppa-neuvosto hyväksyi sopimuksen Amsterdamin kokouksessaan 16.-17. kesäkuuta 1997, minkä jälkeen EU:n jäsenvaltioiden ulkoministerit allekirjoittivat sopimuksen 2. lokakuuta 1997.
Järfällan kunta

Kuntajaon kehitys

Järfallan maalaiskunta muodostettiin Järfallan pitäjästä Sollentunan kihlakunnassa vuonna 1863. Sen rajat eivät ole muuttuneet 1900-luvun kuntauudistuksissa lukuun ottamatta pieniä aluesiirtoja. Vuonna 1952 Stäketin alue siirrettiin lakkautetusta ja Upplands Väsbyyn kuntaan liitetystä Edin kunnasta, ja Kyrkhamnin kylä aivan Lövstan pohjoispuolella liitettiin Tukholmaan vuonna 1975.

Vaakuna

Kunnan vaakuna esittää kultaista lammasta kuljettamassa arkkipiispan ristiä on peräisin vuodelta 1568. Vaakuna saattaa symboloida sitä, että Järfälla sijaitsee vanhan Tukholmasta Uppsalaan kulkevan tien varrella, ja Uppsalassa oli arkkipiispan edustusto.

Taajamat

Kunnassa on 1 taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 99,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 146 asukasta. Kunnan koko taajamaväestö kuului Tukholman taajamaan, josta tässä kunnassa asui 66 065 asukasta.
Koko Tukholman taajamassa on 1 372 565 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Botkyrkan kuntaan, Danderydin kuntaan, Haningen kuntaan, Huddingen kuntaan, Nackan kuntaan, Sollentunan kuntaan, Solnan kuntaan, Sundbybergin kuntaan, Tukholman kuntaan ja Tyresön kuntaan.

Historia

Järfällan historia ulottuu kivikaudelle saakka ja joitakin raunioita on vielä olemassa. Kristinuskoon kääntymisen myötä 1000-luvulla kuntaan rakennettiin kirkko noin vuonna 1200, ja se on vielä olemassa. Keskiajalla Järfälla säilyi merkittävänä monien tärkeiden teiden kulkiessa sen läpi. Järfällan suurin väestönkasvu tapahtui 1950- ja 1960-luvuilla, jolloin Jakobsbergiin rakennettiin monia asuintaloja Tukholmassa töissä käyville keskiluokan perheille.
Jordanin matriisihajotelma

Jordanin matriisihajotelma on matriisihajotelma, joka voidaan laskea similaariselle neliömatriisille. Tämä hajotelma on seuraavaa muotoa: A=PJP^{-1}, missä A ja J ovat silmilaarisia ja P^{-1} on matriisin P käänteismatriisi. Matriisia J kutsutaan Jordanin perusmuodoksi.
Malmin työväentalo

Malmin työväentalon rakennusvuosi on 1939 ja rakennuksen suunnittelija August Virta. Talo sijaitsee Helsingin Malmin kaupunginosassa. 
Malmin työväentalo oy:n perustajakokokuksessa 1937 olivat edustettuna Malmin Seudun Työväenyhdistys, Metalliosasto 33, Malmin Nahkatyöntekijäinosasto ja Malmin Urheilijat. Malmin Seudun Työväenyhdistys suurimpana osakkaana kuului sotiin asti Suomen Sosialidemokraattiseen Puolueeseen ja päätti vuonna 1945 liittyä SKDL:ään. 2000-luvulla Malmin eläkeläiset ovat olleet talon ahkerin käyttäjäryhmä.
Osun-Osogbo

Ọsun-Osogbo on pyhä lehto Nigeriassa Osun-joen varrella Osogbon kaupungin ulkopuolella. Se on Etelä-Nigerian ainoita saarekkeita lähes koskematonta ikimetsää. Se on myös yksi viimeisistä jäljellä olevista joruboiden pyhistä metsistä. Lehdossa pidetään vuosittain uskonnollinen juhla, jossa ihmiset kohtaavat perinteiset jumalansa. Aiemmin tällainen lehto oli jokaisen jorubien asuinpaikan liepeillä. Lehto on UNESCOn maailmanperintökohde vuodesta 2005 alkaen.
Vitebskin kuvernementti

Historia

Vitebsk ja sen ympäristö kuului aikanaan Polotskin ruhtinaskuntaan ja 1300-luvulta lähtien Liettuan suuriruhtinaskuntaan, jossa siitä tuli Vitebskin voivodikunta. Ensimmäisessä Puolan jaossa 1772 se joutui Venäjälle. 
Vuonna 1796 Vitebskistä ja Mogiljovista muodostettiin Valko-Venäjän kuvernementti. Jo 1802 se jaettiin erillisiksi Vitebskin ja Mogiljovin kuvernementeiksi. Vitebskin kuvernementti lakkauttettiin 1924.

Väestö

Vuonna 1897 kuvernementin väkiluku oli 1 489 246. Heistä oli 788 599 valkovenäläisiä, 264 062 lättejä, 198 001 venäläisiä, 174 240 juutalaisia, 50 377 puolalaisia ja 7 361 saksalaisia. Uskonnoltaan 24% oli roomalaiskatolisia ja 61% ortodokseja. Kaupunkiväestö oli enimmäkseen puolalaista ja juutalaista, maaseutuväestö taas valkovenäläistä ja lättiläistä. 1800-luvun lopulla valtakunnassa harjoitettiin voimakasta venäläistämispolitiikkaa.
Vuonna 1885 solmittiin 8044 avioliittoa, lapsia syntyi 50779 ja kuolleiden määrä oli 32245.

Talous

Kuvernementin pinta-alasta 27,2 % oli peltoa, 34,6 % metsää, 18,6 % niittyä ja laidunta ja 19,6 % joutomaata. 
Kuvernementin maatalous ei ollut erityisen tuottoisaa, useimpina vuosina tuotanto ei riittänyt oman väestön tarpeeseen. Perunaa jouduttiin usein käyttämään leipään viljan sijaan. Vuonna 1887 tuotettiin  2,6 miljoonaa hehtolitraa perunaa, saman verran ruista ja 1,9 miljoonaa hehtolitraa kauraa. Vuonna 1883 tilastoitiin 455 312 nautaa, 229 530 hevosta, 265 854 lammasta ja 216 274 sikaa. Pellavaa viljeltiin paljon ja se oli tärkeä vientituote.
Teollisuus oli 1800-luvun lopulla heikosti kehittynyt. 672 tehtaassa oli  2936 työntekijää, tuotannon arvo oli noin 8 miljoonaa ruplaa. Oleellisimmat tuotannonalat olivat myllyt, viinanpoltto, oluenpano, nahkateollisuus ja tupakkateollisuus.
Luhtakuusio

Ulkonäkö ja koko

Luhtakuusio kasvaa 15–30 cm korkeaksi. Sen lehdet ovat liuskaiset, punaiseen vivahtavat tummanvihreät. Ylempi puolikas varresta on kukintoa; torvimaiset kukat ovat violetinpunaisia ja kasvavat vuorotellen pienten lehtien kanssa.

Levinneisyys

Luhtakuusiota tavataan Pohjois- ja Keski-Euroopassa ja Venäjällä suunnilleen Uralille asti.

Elinympäristö

Luhtakuusio kasvaa kosteilla niityillä ja rannoilla.
Stolypinin reformi

Stolypinin reformi oli Venäjän keisarikunnan pääministeri Pjotr Stolypinin mukaan nimetty, vuonna 1906 aloitettu uudistus. jonka tarkoituksena oli uudistaa Venäjän maataloutta siten, että tilakoko olisi kasvanut ja tilattomaksi jäänyt väestönosa olisi siirtynyt teollisuustyövoimaksi kaupunkeihin. Kyläyhteisöistä (mir) eroaminen sallittiin ja itsenäiseksi maanviljelijäksi ryhtyminen tuli mahdolliseksi. Pyrkimyksenä synnyttää yritteliäisyyttä ja parantaa talouden monimuotoisuutta. Aloitettiin myös isojako, joka tarjoaisi viljelijöille edullisesti valtion ja aatelin maita. Pyrittiin synnyttämään varakkaiden maanviljelijöiden (kulakkien) ryhmä. 
Uudistuksella oli vastustajia. Äärivanhoillinen aatelisto katsoi sen etujensa vastaiseksi. Heidän poliittinen tukipilarinsa oli Venäjän valtakunnanneuvosto. Se alkoi juonitella Stolypinia vastaan, minkä on katsottu johtaneen Stolypinin murhaan vuonna 1911. Toisaalta uudistus jätti maaseudun laajan kansankerroksen puutteenalaiseksi, jos he jäivät ilman maata. Bolševikit käyttivät tätä kannatuksensa laajentamiseen, ja he  julistivat maadekreetin, jonka mukaan maatalousmaa jaettiin periaatteessa kaikille.
Andrzej Bartkowiak

Andrzej Bartkowiak (s. 1950 Łódź) on puolalainen elokuvaaja, näyttelijä ja elokuvaohjaaja. Hänet tunnetaan kansainvälisesti varsinkin amerikkalaisista elokuvista Exit Wounds (2001) ja Doom (2005). 
Bartkowiak oli 1980-luvulla naimisissa näyttelijä Diane Venoran kanssa. Hänen varhaista tuotantoaan kuvaajana edustavat elokuvat Ratkaisun hetki (1982), Hellyyden ehdoilla (1983), Danielin kirja (1983) ja Prizzin kunnia (1985).
Vähä-Lumooja

Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,3 hehtaaria. Se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Sorilanjoen valuma-alueeseen (35.319) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,5 metriä mpy.