google/wiki40b huggingface dataset:
Papuankiipijä

Levinneisyys

Papuankiipijää tavataan Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin kannankehitys on vakaa ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Silver Star

Silver Star eli hopeatähti on Yhdysvaltain asevoimien myöntämä ansiomerkki. Sen voi saada "urhoollisuudesta taistelussa Yhdysvaltain vihollista vastaan". Se on myös kolmanneksi korkein taistelussa myönnettävistä kunniamerkeistä.
Silver Star perustettiin vuonna 1932 korvaamaan vuonna 1918 perustettu Citation Star -kunniamerkki. Tähän mennessä Silver Staria on myönnetty 100 000–150 000 kappaletta. Eniten Silver Stareja ansainnut sotilas on eversti David Hackworth, joka ansaitsi niitä kaikkiaan 10 kappaletta Korean ja Vietnamin sotien aikana.
Iso Nahkijärvi

Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 166,8 metriä mpy.
Velmu Viurusilmä

Velmu Viurusilmä (engl. Emil Eagle) on kuvitteellinen rikollinen, joka esiintyy Disneyn sarjakuvamaailmassa.
Velmu Viurusilmä esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1960 Donald Duck -lehden tarinassa "The Evil Inventor" Pelle Pelottoman päävastustajana. Myöhemmin hän on ollut Mikki Hiiren ja etenkin Superhessun vastustaja. Yleensä Viurusilmä toimii yksin, mutta joskus hän liittoutuu Karhukoplan tai Sikari-Sakarin ja Viiksi-Vallun kanssa.
Velmu Viurusilmä on keksijä, vaikka ei olekaan yhtä taitava ja lahjakas kuin Pelle Peloton. Toisinaan Viurusilmä varastaakin Pelottoman keksintöjä omiin tarkoituksiinsa, mutta pääsääntöisesti hän rakentaa omat laitteensa.
Hän on siitä poikkeuksellinen hahmo, että hän voi yhtä hyvin esiintyä säännöllisesti niin Hiiri- kuin Ankka-tarinoissakin.
Kuolleista herännyt (elokuva)

Juoni

Vähävarainen juoppo ja tyhjäntoimittaja Jönni Lumperi saa kauppaneuvos Jöns Lundbergilta lahjaksi hienot vaatteet ja arvan, jolla hän voittaa 2 000 markkaa. Kaupunkilaiset erehtyvät luulemaan Lumperin voittaneen 20 000 markkaa ja luulevat häntä varakkaaksi. Ihastuksensa kohteen Makkara-Liisan Lumperi puolestaan luulee keränneen makkaramyynnillä 20 000 markkan omaisuuden, ja pariskunta alkaa suunnitella olemattomien 22 000 markan omaisuuden turvin yhteistä tulevaisuutta, jota varten Lumperi lähtee maakuntaan ostamaan maatilaa. Eri väärinkäsitysten seurauksena Lumperi luulee voivansa myydä tulevan maatilansa vieressä olevan kosken vesivoimayhtiölle ja hänestä tulisi näin miljonääri. Lumperin rosvoama rosvojoukko luulee juottaneensa Jönnille rikkihappoa, ja Jönni jää odottamaan kuolemaa, jota kuitenkaan ei tule. Samaan aikaan maatilan ja kosken myymiseen ja ostamiseen liittyvät väärinkäsitykset alkavat selvitä, ja Lumperin varattomuus tulee tunnetuksi. "Myrkytyksestään" toipunut rahaton Jönni saa tehtäväksi valmistaa hautaristin, joka osoittautuu hänen omakseen. Lopuksi Jönni palaa arkkuineen ja risteineen Helsinkiin, jossa Lumperin luullaan jo kuolleen.
Suomenruotsalaisten lippu

Suomenruotsalaisten lippu on suomenruotsalaisten epävirallinen lippu, jossa on punainen pohja ja keltainen risti. Lippua käytetään joskus Pohjanmaan, Uudenmaan ja Varsinais-Suomen suomenruotsalaisten keskuudessa. Ahvenanmaalaiset käyttävät Ahvenanmaan omaa lippua. Monet eivät ole tietoisia suomenruotsalaisten lipun olemassaolosta. Viime aikoina tosin esimerkiksi Rune Weegar on tehnyt työtä, jotta tietoisuus lipusta leviäisi.

Veksillologia

Suomenruotsalaisten lipussa on Suomen vaakunan punakeltaiset värit (samaa väritystä käytetään myös Ahvenanmaan lipun ristissä). Se on punainen keltaristilippu, jollaisen Suomen itsenäisyyden alussa monet olisivat halunneet Suomen lipuksi. Lipun muodolla ja väreillä on haluttu symboloida pohjoismaiden yhtenäisyyttä ja erityisesti suomenruotsalaisten sidettä Ruotsiin. Skånen lippu on hyvin samankaltainen. Vastaavanlainen lippu oli myös kansallissosialismiin suuntautuneen, saksalaismiehityksen alaisen Norjan pääpuolueena toimineen Nasjonal Samlingin lippu.

Lipun historia

Punainen keltaristilippu on saattanut olla käytössä jo 1500-luvulla yhdessä Suomen leijonavaakunan kanssa. Nykyisessä muodossaan lippu perustuu Suomen senaatin lippuvaliokunnan kauppalippuehdotukseen 1917. Ehdotuksessa oli yhdeksän valkoista ruusua vasemmassa yläkulmassa. Siniristilipun valinnan jälkeen punakeltalipun suosio hiipui hiljalleen suomenruotsalaisten keskuudessa 1970-luvulle asti, jolloin sen käyttö oli lähes kokonaan lakannut. 2000-luvulla lipun suosiota on yritetty palauttaa.
Cooper Car Company

Historia

Cooperit aloittivat kilpa-autojen rakentamisen Charlesin pienessä autotallissa Surbitonissa, Surreyssä vuonna 1946. 1950- ja 1960-luvuilla he saavuttivat autokilpailujen korkeimman tason, kun he onnistuivat pärjämään Formula 1-, Indianapolis 500- ja rallikilpailuissa. Formula 1 -sarjassa Cooper oli mukana valmistajana kausilla 1950 ja 1952–1969 osallistuen kaiken kaikkiaan 129 osakilpailuun, joista se voitti 16 (laskettu mukaan myös asiakastallit). Sekä kuljettajien että valmistajien mestaruuden Cooper voitti kahdesti.
Kansainvälinen otsonikerroksen suojelupäivä

Kansainvälinen otsonikerroksen suojelupäivä tai kansainvälinen päivä otsonikerroksen suojaamiseksi (engl. International Day for the Preservation of the Ozone Layer) on  Yhdistyneiden kansakuntien julistama vuosipäivä, jota vietettiin ensi kerran 16. syyskuuta 1995. Päivää vietetään Montrealin pöytäkirjan allekirjoituspäivänä, ja sen tavoitteena on muistuttaa otsonikerroksen suojelemisen tärkeydestä. Ilmakehän yläosien ohut kaasumainen otsonikerros suojelee maapallon elämää kaikkein haitallisimmilta auringonsäteiltä. Otsonikerrosta tuhoavien kemikaalien käytöstä pyritään asteittain luopumaan, jotta otsonikatoa ei enää tapahtuisi ja otsonikerros palautuisi vähitellen paksuudeltaan aiempiin mittoihin.
Eukseniitti

Esiintyminen

Eukseniittia esiintyy graniittisissa pegmatiiteissa ja ns. detritaalisen mustan hiekan yhteydessä.
Sitä on löydetty useista paikoista ympäri maailman. Ensimmäinen löytöpaikka oli Jølster, Sunnfjord, Norja. Muita tärkeimpiä esiintymiä ovat Ural vuoret Venäjällä, Ruotsi, Brasilia, Madagascar, Kanadan Ontario ja Arizona, Wyoming sekä Colorado USA:ssa.
Suomessa Kuusamon Uuniniemen karbonatiittijuonessa on eukseniittiä yhdessä monatsiitti-Ce:n, Fe-kolumbiitin ja zirkonin kanssa.

Ominaisuudet

Euksenitti on metamiktaattinen mineraali, eli sen radioaktiivisuus muuttaa kiteiden rakennetta. Koska sen koostumus vaihtelee, mineraalin ominaispaino vaihtelee suurella välillä 4,7–5,9 g/cm³. Mohsin kovuus on 5,5–6,5. Eukseniitti on normaalisti mustaa, mutta myös tumman ruskeita, oransseja, kellertäviä ja tumman vihreitä muotoja on tavattu.
Châteaulin

Châteaulin on kunta Finistèren departementissa Bretagnen hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 5 157 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Châteaulinin pinta-ala on 21 neliökilometriä.
Wilhelm Schraml

Wilhelm Schraml (s. 26. kesäkuuta 1935) on saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Regensburgin hiippakuntaan 29. kesäkuuta 1961 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Munatianan titulaaripiispaksi 7. tammikuuta 1986. Piispaksi vihkiminen seurasi 8. maaliskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Manfred Müller, jota avustivat Vinzenz Guggenberger ja Martin Wiesend.
Schraml sai 13. joulukuuta 2001 nimityksen Passaun piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 23. helmikuuta 2002.
Miami-Daden piirikunta

Asukkaat

Piirikunnan asukkaista 67,7 prosenttia on latinalaisamerikkalaisia, 16,1 prosenttia mustia ja 13,6 prosenttia valkoisia. 74,4 prosenttia puhuu muita kieliä kuin englantia. 76,7 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Piirikunnan väestön keski-ikä on 39,9 vuotta.
Monacon Grand Prix 1996

Kilpailun kulku

Ylimääräisessä harjoitusjaksossa ennen kilpailua Fortin Andrea Montermini kolaroi tunnelissa ja tallin epäonneksi heillä ei ollut vara-autoa. Näin vain 21 kuljettajaa starttasi kilpailuun.
Lähdössä Hill, Irvine ja Luca Badoer ottivat parhaimmat lähdöt ja Hill meni välittömästi Schumacherin edelle. Irvine taas ohitti Barrichellon ja Badoer nousi viimeisestä ruudusta 7 sijaa ylöspäin, joskin Verstappen lähti ainoana kuivan kelin renkailla ja liukui suoraan ensimmäisessä mutkassa ja keskeytti. Myös kaksi Minardia keskeytti heidän kolaroitua keskenään. Näin vain kahdeksantoista autoa kiipesivät ylämäkeä ensimmäisellä kierroksella. Hill karkasi jo alussa muilta. Mirabeau Bas -mutkassa Schumacher ajoi leveäksi ja osui seinään ja keskeytti. Kun tultiin Rascasse-mutkaan, Rubens Barrichellon kisa oli ohi, kun hän pyörähti. Kaikki autot, lukuun ottamatta Ukyo Katayamaa, Luca Badoeria, Ricardo Rossettia ja Pedro Diniziä jäivät Eddie Irvinen takia kärkikolmikosta (Hill Williams-Renault), (Alesi Benetton-Renault) ja (Berger Benetton-Renault), mutta Hill oli karkanut heistäkin. Kuitenkin viiden kierroksen jälkeen kilpailijat jotka olivat jääneet kauas kahdentoista kärjessä, keskeyttivät Badoeria lukuun ottamatta. Näin kisassa oli enää kolmetoista autoa mukana ja molemmat Footworkin ja Minardin autot olivat ulkona. Kuitenkin Gerhard Berger keskeytti vaihdelaatikon takia vain kymmenen ajetun kierroksen jälkeen kolmannelta sijalta. Heinz-Harald Frenzten törmäsi Irvineen ja hänen etusiivensä meni rikki. Hän kävi varikolla, mikä tiputti hänet toiseksi viimeiseksi, Luca Badoerin jälkeen.
31. kierroksella Martin Brundle keskeytti ulosajon seurauksena. Panis törmäsi Irvineen ja Irvine tippuui kauas. Kun Hill karkasi muilta kauas, tunnelin jälkeen hänen moottorinsa meni rikki 40. kierroksella. Näin Alesi siirtyi johtoon, mutta 60. kierroksella hänkin joutui ripustusten takia keskeyttämään. Näin Panis pääsi johtoon.
66. kierroksella tapahtui vielä kolari, toisen Williams-Renaultin kuski eli Jacques Villeneuve ja toisen Fortin eli Luca Badoer, joka oli jo kuusi kierrosta jäänyt Paniksesta, törmäsivät. Villeneuve keskeytti välittömästi, kun hän törmäsi sen jälkeen seinään, mutta Badoer pääsi vielä hetken aikaa jatkamaan matkaa, kunnes hänkin joutui keskeyttämään sähköongelmiin. 
71. kierroksella, Eddie Irvine pyörähti samassa mutkassa missä Schumacher pyörähti ensimmäisellä kierroksella ja keskeytti, mutta myös tiputti kisasta pois myös Salon ja Häkkisen. Salo ja Häkkinen joka tapauksessa pääsisivät pisteille, koska kilpailijoita oli kolarin jälkeen enää neljä ja he olivat ajaneet yli 90% koko kisasta.
Kisa kesti yli kaksi tuntia, eli vain 75 kierrosta 78 ehdittiin ajaa. Näin myös Irvine sai lopputuloksen, mutta ei ollenkaan pisteitä. 74. kierroksella Frentzen luovutti kisan, koska hän olisi muuten voittanut kisan, ellei hän olisi törmännyt Irvineen. Näin vain Panis, Coulthard ja Johnny Herbert pääsivät maaliin. Frentzen oli neljäs, Salo viides, Häkkinen kuudes ja Irvine seitsemäs. Vain nämä seitsemän kuljettajaa ajoivat yli 90% kisasta eli saivat lopputuloksen.
Tapio Korpela

Tapio Johannes Korpela (23. syyskuuta 1928 Kauvatsa – 1. joulukuuta 2008 Helsinki) oli suomalainen metsänhoitaja ja maa- ja metsätalousministeriön metsäosaston ylijohtaja.

Henkilöhistoria

Tapio Korpelan vanhemmat olivat maanviljelijä Väinö Onni Korpela ja Johanna Vilhelmiina Haanpää ja puoliso vuodesta 1955 Ritva Sinikka Pengerkoti. Korpela tuli ylioppilaaksi 1948 ja valmistui metsänhoitajaksi 1958 ja lainopin kandidaatiksi 1962. Hän oli Suomen Comandita -yhtiön hankintametsänhoitaja 1954–1957 ja Metsäntutkimuslaitoksen tilapäinen tutkija 1957–1959, vt. assistentti 1959–1960 ja vt. kamreeri 1960–1961. Maatalousministeriön ylimääräinen esittelijä Korpela oli 1961–1966, metsätoimiston päällikkö vuodesta 1966 ja maa- ja metsätalousministeriön metsäosaston päällikkö ja ylijohtaja vuodesta 1973. Eläkkeelle Korpela jäi 1993.
USS Glenard P. Lipscomb

Valmistus

Alus tilattiin 16. joulukuuta 1968 General Dynamicsin Electric Boat Divisionilta Grotonista Connecticutista.  Sen köli laskettiin 5. kesäkuuta 1971 ja vene laskettiin vesille 4. elokuuta 1973 kumminaan rouva Glenard P. Lipscomb. Alus otettiin palvelukseen 21. joulukuuta 1974 ensimmäisenä päällikkönään James F. Caldwell.

Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta 11. heinäkuuta 1990.
Lyöty mies

Lyöty mies on Kariston vuonna 2009 julkaisema ja Seppo Jokisen kirjoittama kokoelma jännitysnovelleja.
Kirja on ainutlaatuinen sarjassaan; se on ainoa, jossa tarinat ovat lyhyitä novelleja ja Koskinen esiintyy "Minä"-muodossa.
Sámi soga lávlla

Sámi soga lávlla eli Saamen suvun laulu on Isak Saban kirjoittama runo, joka julkaistiin Saǥai Muittalægje -lehdessä vuonna 1. huhtikuuta 1906. Saamelaiskonferenssissa vuonna 1986 päätettiin käyttää runoa saamelaisten kansallislauluna. Arne Sørli sävelsi laulun ja melodia hyväksyttiin Helsingissä pidetyssä 15. Saamelaiskonferenssissa vuonna 1992. Teksti on käännetty kaikille saamelaiskielille.
Lisun kieli

Lisun kieli on Kiinassa, Myanmarissa ja Thaimaassa asuvien lisujen puhuma sinotiibetiläinen kieli.
Kielen puhujia on noin miljoona. Heistä yli 650 000 asuu Kiinassa Yunnanin koillisosassa ja Sichuanin lounaisosassa, lähes 300 000 Myanmarin koillisosassa, 35 000 Pohjois-Thaimaassa, tuhat Koillis-Intiassa ja muutama sata Laosissa.
Lisu kuuluu sinotiibetiläisten kielten tiibetiläis-burmalaisen haaran lolo-burmalaiseen ryhmään. Se jakautuu kolmeen päämurteeseen. Lähimmät sukukielet ovat lipho ja lolopho.
Kieltä varten on kehitetty useita kirjoitusjärjestelmiä. Kristityt lisut käyttävät skotlantilaisen lähetyssaarnaajan James Outram Fraserin 1900-luvun alussa luomaa kirjaimistoa, Fraserin aakkosia. Mustan lisun murteen käyttämä Wang Renpon kiinan kirjoitusmerkkeihin ja muihin symboleihin perustuva tavukirjoitus on jäänyt lähes kokonaan pois käytöstä. Mustaa lisua varten 1950-luvulla luotu pinyiniin perustuva järjestelmä on sekin korvautumassa Fraserin aakkosilla.
Nested

Kappaleet

Kaikki kappaleet Laura Nyro.
Hypnotisoija (elokuva)

Juoni

Tukholman läheltä Tumbasta löytyy mies urheilukentän pukuhuoneesta julmasti surmattuna. Myös hänen puolisonsa ja tyttärensä löytyvät surmattuina perheen rivitalosta, ainoastaan poika Josef on elossa, joskin haavoittuneena ja sairaalassa. Tapahtumien selvittämiseksi komisario Linna pyytää tunnettua hypnotisoijaa, lääkäri Erik Maria Barkia hypnotisoimaan pojan. Lääkäri suostuu, vaikka on aiemman huonosti päättyneen tehtävän jälkeen päättänyt lopettaa hypnotisoinnit. Mutta hän joutuu poikansa kanssa mukaan tapahtumien ketjuun.
VASIMR

VASIMR eli Variable Specific Impulse Magnetoplasma Rocket (suom. Muunneltavan ominaisimpulssin magnetoplasmaraketti) on sähkömagneettinen rakettimoottori. Sen toiminta perustuu radioaalloilla ionisoidun ajoaineen kiihdyttämiseen magneettikentällä.
Costaricalaissyntyinen NASAn entinen astronautti Franklin Chang-Diaz loi VASIMRin konseptin ja on työskennellyt sen kehityksen parissa vuodesta 1977. NASA on suunnitellut testaavansa VASIMRia Kansainvälisellä avaruusasemalla, jossa tämän moottorin avulla korjataan aseman rataa. VASIMR voisi myös lyhentää mahdollisten tulevien Mars-lentojen kestoa. Tällöin moottorin sähkönlähteenä kannattaa käyttää ydinreaktoria.
VASIMR on rakenteeltaan melko yksinkertainen. Rakenne muistuttaa jonkin verran sähköstaattista ionimoottoria. Sillä saadaan tätä suurempia työntövoimia. Näin VASIMR asettuu pienityöntövoimaisen, suuri-impulssimomenttisen ionimoottorin ja suurityöntövoimaisen, pieni-impulssimomenttisen kemiallisen raketin välimaastoon. Varsinaisiin ionimoottoreihin verrattuna siinä ei ole plasman kanssa suoraan tekemisissä olevia elektrodeja tai hiloja eikä neutralointisuihkua. VASIMR:n kehittäminen on ollut vaikeaa muun muassa sen takia, että se vaatii suprajohde-tekniikalla toteutettuja keveitä ja tehokkaita sähkömagneetteja.
Toisaalta VASIMR kehittää runsaasti lämpöä mikä asettaa rakenteille ja materiaaleille suuria vaatimuksia. Tämäntyyppinen moottori tulee vaatimaan pitkillä lennoilla tehokkaan voimanlähteen, joka on ydinreaktori.
Pienitehoisemmat VASIMR:t saavat sähkönsä Auringon lähistöillä liikuttaessa aurinkopaneeleista. VASIMR:n etuna on se, että se voi käyttää polttoaineenaan vetyä toisin kuin monet muut suunnitellut plasmarakettityypit. VASIMR:n kanssa kilpailevia ydinsähköisiä rakettiratkaisuja ovat muun muassa MPDT, PIT, PPT ja DS4G.
Ray Nixon

Elämä ja ura

Nixon pelasi yliopistokoripalloa Wisconsinin joukkueessa vuosina 2002–2006. Yliopistouransa päätyttyä Nixon siirtyi ammattilaiseksi Eurooppaan pelaten kaksi kautta Saksassa: hän muun muassa pelasi Bundesligassa ja voitti sen tähdistöottelun donkkikilpailun vuonna 2008. Syksyllä 2008 hän siirtyi Suomen pääsarjassa pelanneeseen Namika Lahteen. Nixon pelasi Korisliiga-kauden 2008–2009 runkosarjan 16,7 pisteen ja 5,4 levypallon ottelukeskiarvoilla. Hän oli 47,8 prosentin onnistumisprosentillaan sarjan tarkin kolmen pisteen korien heittäjä. Namika Lahti voitti kauden päätteeksi Suomen mestaruuden, ja Nixon valittiin sarjan vuoden parhaaksi ulkomaalaispelaajaksi.
Mestaruuden jälkeen Nixon siirtyi Ranskaan Rouen Métropole Basketin joukkueeseen, jossa hän pelasi seitsemän ottelua ennen kuin joukkue purki hänen sopimuksensa. Loppukaudeksi Nixon palasi Lahteen. Lahti sijoittui runkosarjassa yhdeksänneksi ja putosi niukasti pudotuspeleistä.
Vuosina 2010–2019 Nixon pelasi Japanissa, missä hän voitti heti ensimmäisellä kaudellaan Hamamatsu Higashimikawa Phoenixissä Japanin mestaruuden.
Kauden 2018–2019 Nixon oli pelaamatta. Elokuussa 2019 hän palasi Suomen pääsarjaan, Tampereen Pyrintöön, vanhan valmentajansa Sami Toiviaisen valmennukseen.
Abia (Nigeria)

Abia on yksi Nigerian 36 osavaltiosta. Se sijaitsee maan eteläosassa lähellä Atlantin rannikkoa. Osavaltion pinta-ala on 6 320 neliökilometriä. Vuonna 2006 siellä oli 2 834 000 asukasta. Suurin etninen ryhmä ovat igbot.
Abian hallinnollinen pääkaupunki on Umuahia, mutta suurin kaupunki ja kaupallisen toiminnan keskus on Aba. 
Abia on yksi Nigerian vauraimmista alueista. Tasaisesti jakautuneiden sateiden takia maanviljelys kukoistaa, päätuotteita ovat jamssi, maissi, perunat, riisi, cashew-pähkinät ja kassava. Osavaltion luonnonvaroihin kuuluu raakaöljyä, sinkkiä ja kalkkikiveä.
Estelle Balet

Estelle Balet (19. joulukuuta 1994 – 19. huhtikuuta 2016) oli sveitsiläinen lumilautailija. Hän voitti lumilautailun vapaalaskun maailmanmestaruuden vuosina 2015 ja 2016. Balet kuoli 21-vuotiaana lumivyöryn seurauksena 19. huhtikuuta 2016 ollessaan tekemässä kuvauksia Sveitsin Alpeilla Orsièresin paikkeilla.
Jakokunta

Jakokunta (ruots. Skifteslag) on kaikki saman jakotoimituksen, esimerkiksi isonjaon tai uusjaon, alaiset talot ja tilukset. Se on omistusyhteisö, jolla on pysyvät rajat naapurijakokuntiin. Samaan jakokuntaan kuuluvilla taloilla oli yhteinen metsä ja yhteinen kalavesi. Usein jakokunnan alue oli sama kuin kylän alue, mutta myös monikyläinen jakokunta on mahdollinen. Varsinais-Suomen itäosassa eli niin sanotussa Etelä-Suomessa oli isojakojen aikaan 670 jakokuntaa, joista 468 oli yksikyläisiä. Kolmessatoista jakokunnassa oli vähintään kymmenen kylää. Tavallisesti monikyläinen jakokunta syntyi siten, että osa rajoiltaan vakiintuneen emäkylän asukkaista ryhtyi uudisraivaamaan kylän takamaita. He perustivat sinne taloja, jotka muodostivat raivioistaan aitauslohkon. Maanlait nimittivät tällaisia muodostumia siirtokyliksi. Lainsuomentajat käyttivät niistä myös nimityksiä ulosaidattu kylä, ulostekokylä ja uusikylä. Varhemmin siirtokylien talonpojilla ei ollut yhteismetsään samoja oikeuksia kuin emäkylän asukkailla. Oikeastaan pitäisi puhua jakokunnan metsästä ja jakokunnan rajoista, mutta yksinkertaisuuden vuoksi usein puhutaan kylänmetsästä.
Jakokunta  on pohjoismaisessa talonpoikaisyhteiskunnassa vanha maaseudun organisaatiomuoto, joka liittyy niittyjen ja metsien yhteiskäyttöön. Jakokunnan jäsenillä on käyttöoikeus tiettyyn alueeseen. Yhdessä pitäjässä oli tyypillisesti monta jakokuntaa. Jakokuntien uskotaan syntyneen viimeistään keskiajalla. Ne saattavat jollakin tapaa palautua jo rautakaudella olemassa olleisiin nautinta-alueiden rajoihin.
Jakokunnilla on merkitystä myös maanmittauksen historiassa, ja esimerkiksi isojako toimitettiin jakokunnittain. Isojaon jakokunta muodostettiin usein tarkoituksenmukaisuusnäkökohtien mukaisesti siten, että jakokunta  saattoi käsittää paitsi yhden asutuskylän, myös useamman asutuskylän. Isojaossa jaettiin maa-alueet, mutta vesialueet jätettiin jakamatta. Tämän vuoksi vesialueet ovat nykyään usein yhteisiä.  Muun muassa yhteisten vesialueiden omistajina jakokunnat (nykyään osakaskunta) jatkavat olemassaoloaan edelleenkin.
Kallansillat

Kallansillat on noin 4 200 metrin pituinen pengertie ja siltaketju, jonka kautta valtatie 5 ja valtatie 9 sekä Savon rata ylittävät Kallaveden. Sillat yhdistävät Kuopion Päivärannan, Suosaaren, Tikkalansaaren, Sorsasalon ja päättyvät Siilinjärven Vuorelaan. Vaikka valtaosa reitistä on pengerrettyä, on siltojen alitus mahdollista vesiliikenteelle kaikkiaan viidestä silta-aukosta. Niistä eteläisin, Päivärannan läppäsilta (ns. Saksan seisoja), oli myös avattavissa kokonaan korkeillekin aluksille. Siltojen kautta kulki vuonna 2004 keskimäärin 28 000 ajoneuvoa vuorokaudessa.

Historiaa

Kallaveden ylitys tapahtui vielä 1800-luvulla käyttäen laivoja, veneitä ja Kelloniemestä Toivalaan kulkeneita lauttoja. Päätös Savon radan jatkamisesta Kuopiosta Iisalmeen johti myös kiinteän penger- ja siltayhteyden rakentamiseen järven yli Suosaaren, Tikkalansaaren ja Sorsasalon saarien kautta. Rautatie siltoineen otettiin käyttöön aivan 1900-luvun alussa. Samalla lauttayhteys lakkautettiin.
Maantietä ei Kallansiltojen ensimmäisinä vuosikymmeninä ollut rakennettu näiden yhteyteen. Vuosina 1922–1932 autoja kuljetettiin junanvaunuissa Kallaveden yli, kunnes maantieyhteys valmistui radan viereen 1932. Aina 1960-luvun alkupuolelle asti Päivärannan silta oli sekä auto- että junaliikenteen käytössä. Nelikaistainen maantie Kuopion keskustan ja Vuorelan välille valmistui 1960-luvun puolivälissä, jolloin myös vanhat siltarakenteet Kallansilloilla korvattiin uusilla. Vanhat kaarisillat (2 kpl) on varastoituna nykyisten läppäsiltojen läheisyydessä Suosaaressa. Varastoidut siltarakenteet ovat vuodelta 1932 ja ne ovat peittyneet kasvillisuuden sekaan.
Tiehallinto käynnisti lokakuussa 2009 hankkeen valtatie 5:n parantamiseksi moottoritieksi Kallansiltojen kohdalla noin viiden kilometrin matkalta. Lisäksi tieosuuden itäpuolelle rakennettiin rinnakkaistie, joka otettiin käyttöön heinäkuussa 2013. Päivärannan läppäsillat korvataan kiinteillä silloilla. Toukokuussa 2013 Kuopion ja Iisalmen välinen laivaväylä siirrettiin Suosaaren ja Tikkalansaaren väliin. Ajoneuvoliikenteelle rakennettiin kiinteä silta, jonka alikulkukorkeus on 12,5 metriä, sekä rautatielle nostosilta. Hankkeen kustannusarvio on noin 90 miljoonaa euroa. Hanke valmistui kesällä 2014.