Changtang

Maantiede

Changtang sijaitsee Transhimalaja- ja Kunlun-vuoristojen välissä ja alueella on jopa 6 640 m:n korkeuteen ulottuvia vuoria.
Changtangin alueen leveys on enimmillään noin tuhat kilometriä ja sen pituus idästä länteen on noin 1500 kilometriä. Changtang kattaa noin 69 prosenttia Tiibetin ylätasangosta. Siellä on laajoja, loivia laaksoja, joissa on järviä. Seudulla on korkeita mäkiä ja vuoria.
Alue on 4000–7000 m:n korkeudessa, pääosin 4500–5500 m:n. Etelässä järvet ovat 4300–5000 m:n korkeudessa, pohjoisessa 4800–5000 m:n korkeudessa. Changtang on vuorten saartama, eikä sieltä vie ulos jokia.
Järviä ovat muun muassa Aru-tso, ja Menar-tso lännessä ja Gomo-tso keskiosassa.
Pakistanin Ladakhin erästä aluetta sanotaan myös Changtangiksi, ja sen tunnetuin järvi on Tsomoriri.

Ilmasto

Vaikka Changtang sijaitseekin maantieteellisesti melko etelässä, sen ilmasto on kylmä, tuulinen ja kuiva, koska se sijaitsee niin korkealla ylätasangolla. Kesä on lyhyt ja lämmin, mutta talvi on pitkä ja ankaran kylmä. Päivittäiset lämpötilan vaihtelut ovat suuria ja Auringon ultraviolettisäteily on voimakasta päivällä.
Ilma on ohutta ja vaikeahkoa hengittää. Vuoden keskilämpötila on -5 °C. Talvella lämpötila voi olla jopa -40 °C, ja viima tekee pakkasesta erittäin purevaa. Vuorokautinen lämpötilan vaihtelu saattaa olla 60 °C, ja kesällä on monesti äkillisiä säänmuutoksia. Länsi-Changtangissa Palassa kesällä saattaa päivällä olla jopa 38 °C helle, ja yöllä lämpötila on 0 °C. Talvella iltapäivällä saattaa olla 4,5 °C ja yöllä -35 °C. Päivän korkeimman ja matalimman lämpötilan keskiarvo pysyy nollan alapuolella 200 päivää vuodessa.
Vuotuisesta sateesta tulee 90 prosenttia monsuunin tuoman sadekauden aikana kesä-syyskuussa. Ukkosia saattaa olla joka vuodenaikana.
Sademäärä on noin 50–400 mm.
Jatkuva ikirouta alkaa 4100 m:n korkeudessa, jossa vuoden keskilämpötila on –3 C. 5000 m:n korkeudessa ikirouta sulaa kesällä vain 60 cm. Ikiroudan sulaessa ympäristö muuttuu mutaiseksi.
Sademäärä ja lämpötila vähenevät pohjoista ja länttä kohden, koska tasanko on kallellaan. Etelässä ja idässä sijaitsevat alueet ovat alavampia ja niiden ilmasto on leudompi.
Maannos joko puuttuu tai on ohutta turvetta.
Vuoristoaro on pääosin 4600–5200 m:n korkeudessa. Sen kasvukausi alkaa touko-kesäkuun vaihteen tienoilla, ja ulottuu syyskuuhun.

Kasvillisuus

Changtangin kasvillisuus on lähinnä vuoristoniittyä, vuoristoaroa ja aavikkoaroa, mätästävää vuoristotundraa ja kasvitonta aluetta. Aroa on eniten ja niittyä pieni määrä suotuisilla paikoilla. Vuoristoaro on joko Carex-aroa tai Stipa-aroa. Aroalueen yleisin kasvi on Stipa purpurea. Tämä korvautuu korkeammalla saralla Carex moorcroftii.
Alppiniityt kasvavat alueilla, joilla sademäärä ylittää 350–400 mm. Näillä alueilla kasvaa Kobresia-sarakekasveja. Chang tangin Kobresia-niittyjä tavataan tyypillisesti jokivarsilta, tihkupinnoilta ja suoalueilta. Näillä on alueen tihein eläimistö. Alueen vuoristoaron kasvipeite on alle 30 %, tyypillisesti 10–15 % ja koostuu mm Stipa-hyöheheinästä. Stipa-vuoristoaron alueella sademäärä on 100–350 mm. Noin 34 leveyasteesta pohjoiseen on hyvin kitukasvuista aavikkoaroa, jolla alueella sademäärä on noin 50–100 mm. Eläinten syömää erittäin proteiinipitoista ruohoa kutsutaan nimellä "naza".

Eläimistö

Changtangin alueella elää muutamia uhanalaisia lajeja, tiibetingaselli, kiangi, villijakki, susi, lumileopardi, tiibetinantilooppi (chiru)
Changtangissa elää yhä joitain harvinaisia villejä eläimiä, jotka ovat kaikki uhanalaisia mm salametsästyksen takia. Villijakki (Bos grunniens), kiangi (Equus kiang), bharaali (Pseudois nayaur), argali (Ovis ammon), mongoliangaselli (Procapra gutturosa), chiru (Pantholops hodgsonii). Chirun eli tiibetinantiloopin villa on koostumukseltaan erittäin hienoa, ja sitä salakuljetetaan varsinkin Kashmiriin. Lumileopardi (Panthera uncia/Uncia uncia), susi (Canis lupus), ilves (Lynx lynx) Tiibetinsinikarhu (Ursus arctos pruinosus). Paljon on pika:a (Ochotona spp.).

Ihmiset

Changtangin asukkaat elävät pääosin kiertelevällä paimentolaisuudella. Lammasta ja vuohta paimennetaan enemmän kuivemmassa lännessä, jakkia kosteammassa idässä.

Paikkakuntia

Eriasteisesti ihmisen asumia paikkoja ovat mm. Gomo, Manni, Sali, Xijiakongkong.