Shantou

Maantiede

Shantou sijaitsee Kiinan Guangdongin maakunnan itäosassa Han-joen suistossa Etelä-Kiinan meren rannikolla. Shantoun naapurikaupunkeja ovat Chaozhou pohjoisessa ja koillisessa, sekä Jieyang lännessä ja lounaassa. Shantoun ja sen naapurikaupunkien muodostama alue tunnetaan Chaoshanina. Suurin osa itse kaupungin alueesta (63,62 %) on alluviaalitasankoa. Kukkuloita tai vuoria alueesta on 30,4 %. Kaupungin alueeseen lukeutuu myös 40 eri kokoista saarta. Suurin saarista on Nanao. Shantouhun kuuluvan alueen kokonaispinta-ala on 2 198,7 km².

Ilmasto

Shantoussa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan subtrooppinen kostea ilmasto. Kesät ovat kuumia ja sateisia, talvella on melko kuivaa ja leutoa. Vuoden keskilämpötila on noin 22 °C ja keskimääräinen sademäärä 1 530 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 28 °C. Viilein kuukausi on helmikuu, jolloin keskilämpötila on noin 14 °C. Sateisin kuukausi on kesäkuu, jolloin sataa keskimäärin noin 280 millimetriä. Joulukuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 31 millimetriä. Taifuunit ja pienemmät myrskyt ovat alueella suhteellisen tavallisia.

Historia

Shantou oli Chenghain piiriin kuulunut suhteellisen pieni kalastajakylä aina 1800-luvulle saakka. Se alkoi kasvaa varsinaisesti vasta, kun läheisestä Chaozhoun kaupungista Han-joen ylävirrassa tehtiin ulkomaalaisille kauppiaille avoin niin sanottu sopimussatama vuonna 1858. Vuonna 1861 Shantousta tuli Chaozhoun ulkosatma, mikä alkoi lisätä alueen kauppaa ja liikennettä huomattavasti. Kiinalaiset džonkit purjehtivat Shantousta Kiinan muihin satamiin Guangdongin ja Fujianin maakuntien rannikoilla. Shnatou oli myös monien Kaakkois-Aasiaan lähteneiden kiinalaisten siirtoilaisten lähtösatama. Yhden arvion mukaan sataman kautta kulki vuosina 1880–1909 noin 2,5 miljoonaa siirtolaista. 
Vuonna 1922 Shantouhun iski trooppinen hirmumyrsky, joka tappoi 50 000 kaupungin asukkaasta ja aiheutti huomattavia tuhoja sen satamalle. Huomattavia vahinkoja aiheuttivat myös japanilaisten pommitukset  Kiinan–Japanin sodassa vuonna 1938. Vuonna 1939 kaupungin hallinta menetettiin japanilaisille, jotka miehittivät aluetta vuoteen 1945 saakka. Sittemmin Shnatousta tuli Shenzhenin ohella yksi Kiinan ensimmäisistä erikoistalousalueista. Vuonna 1981 perustettu erikoistalousalue on käsittänyt koko kaupungin vuodesta 1991 ja vaikuttanut sen taloudelliseen kasvuun.

Talous ja liikenne

Vuonna 2017 Shantoun bruttokansantuote oli yhteensä 235,1 miljardia renminbiä, eli 42 029 renminbiä henkilöä kohden. Kaupungin teollisuus on kehittynyt nvuoden 1949 jälkeen ja talous on kasvanut huomattavasti erikoistalousalueen perustamisen jälkeen vuonna 1981. Kaupungin teollisuuden aloihin lukeutuvat nykyisin esimerkiksi kemikaali-, tekstiili-, elektroniikka- ja elintarviketeollisuus. Myös paikalliset käsityöläistuotteet ovat arvostettuja muualla Kiinassa.
Han-joki on purjehduskelpoinen matalille aluksille aina sisämaan Meizhouhun saakka. Shantoun satama on Guangdongin itäosan pääasiallinen satama. Rautatieyhteyksiä kaupungista kulkee Fujianin maakuntaan idässä ja lännessä Kantoniin ja Hongkongiin. Kantoniin ja Shenzheniin kaupunkia yhdistävät myös moottoritiet.

Väestö

Shantoun asukasluku oli vuonna 2017 yhteensä noin 5 654 400. Heistä 5 608 200 oli rekisteröity kaupungin vakituisiksi asukkaiksi. Shantoussa puhutaan minnanin kielen Chaoshanin murteisiin kuuluvaa Shantoun murretta. Kieli poikkeaa huomattavasti kiinan yleiskielestä. Osa kaupungin asukkaista puhuu myös hakka-kiinaa.

Kulttuuri

Chaoshanilaisessa kulttuurissa on piirteitä han-kiinalaisesta] kulttuurista, mutta myös muinaisesta baiyue-kulttuurista. Chaozhou-ooppera on yksi kiinalaisen oopperan muodoista. Omaksi oopperamuodokseen se kehittyi Ming-dynastian akudella. Chaosanin alue tunnetaan myös omasta käsityöläistuotteiden tyylistään. Paikallisen keittiön on kuvailtu korostavan raaka-aineiden alkuperäistä makua. Gongfu-teeseremonia on paikallinen tapa juoda teetä.