Yijing

Yijing (易經 pinyin: yìjīng; entinen: I-ching; "Muutosten klassikko") on vanha kiinalainen ennustuskirja.  Se on suomennettu nimellä "Muutosten kirja". "Jing" tarkoittaa kuitenkin tavallista kirjaa arvokkaampaa teosta, joka oikeammin käännetään klassikoksi. Yijing on yksi Kiinan viidestä vanhasta klassikosta. Euroopassa Yijing tuli tunnetuksi vasta 1900-luvun alussa, kun Richard Wilhelm teki siitä ensimmäisen saksankielisen käännöksen. Yijing on vuosituhansien ajan inspiroinut tutkijoita.

Yijingin alkuperä

Yijingin vanhimmat osat ovat suullisena perimätietona välittyneitä lyhyitä muinaisia ennusvärssyjä.  Yijing ei ollut ainoa numerosarjoille perustuva ennusmenetelmä.  Nimeltä tunnetaan kaksi muuta ennustamistekstiä Lianshanyi (連山 liánshān; vuoristo) ja Guicangyi (歸藏 gūicáng, paluu piiloon).  Yijing on kuitenkin ainoa ennustamista koskeva teos, jonka Kiinan ensimmäinen keisari Qin Shi Huangdi (秦始皇帝) säästi kirjarovioiltaan. Vasta viime vuosien arkeologisissa kaivauksissa on löydetty katkelmia muista kadonneista teksteistä.
Yijingin sanotaan kehittyneen nykyisin tunnettuun muotoonsa Zhou-dynastian aattona. Perinteen mukaan Zhou-dynastian perustajan isä Wenwang (周文王 Zhōu Wénwáng = Zhoun kuningas Wen, 1099–1050 eaa.) ollessaan Shangin kuninkaan vankina asetti Yijingin ennusmerkit nykyisin tunnettuun järjestykseen.  Hän kirjoitti heksagrammien selitykset (卦辭 guàcí). Siksi kirjan ydintä kutsutaan myös nimellä Zhouyi (周易 Zhoun muutokset).  Kirjan heksagrammit on järjestetty kuvaamaan Shang-dynastian kukistumista ja Zhou-dynastian valtaannousua.
Wenwangin poika, uuden kuninkaan veli, Zhoun herttua Dan (周公旦 Zhōugōng Dan) jatkoi isänsä työtä kirjoittamalla viivojen selitykset (爻辭 yáocí). Myöhemmin kirjaan liitettiin selityksiä, joista toisia väitetään Kongfuzin (孔夫子 Kǒngfūzǐ; Wade-Giles: K'ung fu-tze) kirjoittamiksi.

Zhouyi

Varsinainen Yijing (Zhouyi) koostuu 64 luvusta, joista jokainen koskee yhtä heksagrammia eli kuuden viivan muodostamaa kuviota. Luvun alussa on heksagrammin kuva, nimi sekä kuvaus heksagrammien osista (trigrammeista), esim. tuuli vuoren päällä. Otsikon jälkeen seuraa lyhyt koko heksagrammin kattava ennusteksti, joka on kirjan vanhin osa.  Sen jälkeen tulevat kullekin viivalle annetut merkitykset.
Kirja on jaettu kahteen osaan, ylempi klassikko (shangjing) ja alempi klassikko (xiajing).  Ylempi klassikko sisältää ensimmäiset 30 heksagrammia, joiden sanotaan kuvaavan Zhoun kapinaa Shang-dynastiaa vastaan  ja Shang-dynastian kukistumista.  Alempi klassikko sisältää loput heksagrammit, joiden sanotaan kuvaavan Zhoun hallintofilosofisia näkemyksiä.

Modernit versiot

Yijing on innoittanut ihmisiä kirjoittamaan tuhansia enemmän tai vähemmän alkuperäisestä poikkeavia Yijing-kirjoja. Niissä on nykyaikaan tai tiettyyn teemaan sovitetut selitykset. Useimmat niistä perustuvat Yijingin käännösten käännöksille, joissa alkuperäisiä merkityksiä on hukattu kokonaan. Suomeksi käännetyistä kirjoista yksikään ei ole alkuperäisen Yijingin käännös. Yijingin siivistä ei ole käännetty suomeksi muita kuin "Shuoguazhuan" internetiin.

Yijingin tulkinta

Arpomalla rakennetaan kuuden viivan kuvio eli heksagrammi (卦 gùa), joka antaa vastauksen. Eri heksagrammivaihtoehtoja on 2⁶ eli 64 erilaista. Yi tarkoittaa muuttumista. Sen erotti muista vastaavista ennusmenetelmistä se, että heksagrammit voivat muuttua toisiksi, joten varsinaisen ennusteen vaihtoehtoja on huomattavasti enemmän, menetelmästä riippuen. Yigua eli guan muuttaminen tarkoittaa sitä, että arpomalla voidaan saada aikaiseksi muuttuvia viivoja.  Tällainen viiva muuttuu vastakohdakseen eli pehmeä jäykäksi ja jäykkä pehmeäksi.  Muutosten seurauksena saadaan aikaan uusi heksagrammi, joka tulkitaan alkuperäisen heksagrammin kuvaaman toiminnan seuraukseksi.

Matemaattinen menetelmä

Xiangshu-yixue  on kirjaimellisesti "kuva-numero yi-oppi" eli yin tutkiminen kuvan matematiikkaa (numeroa) analysoiden. Sen kehitys alkoi, kun Kongfuzin (Kongfutse) oppilas Zi Xia (子夏 Zǐ Xià, 507-400 eaa.) kehitti 12 xiaoxi-guaa (消息卦) eli "katoavaa ja kasvavaa heksagrammia" merkitsemään vuoden kahtatoista kuukautta ja yinin ja yangin kasvua ja vähenemistä vuoden aikana.  Läntisen Han-dynastian aikana elänyt oppinut Meng Xi (孟喜) ratkaisi n.138 eaa. oppineita pitkään askarruttaneen ongelman, miten jokaiselle vuoden päivälle voidaan antaa heksagrammien mukainen määrite.  Fengshuin dagua-koulukunnan menetelmät perustuvat hänen työhönsä.
Eniten matemaattisen ennustamisen kehittymiseen vaikutti Jing Fang (京房 Jīng Fáng; 77-37 eaa.). Häneltä ovat peräisin useimmat nykyisin käytössä olevat menetelmät.  Hyvin pian matemaattinen tulkinta syrjäytettiin tekstitulkinnan tieltä. Vasta Song-dynastian aikana eläneet oppineet Chen Tuan (陳摶 871-989) ja Shao Yong (邵雍 Shào Yōng; 1011-1077) selvittivät matemaattisen menetelmän salat.  Siitä lähtien se on ollut arvostettu ja tarkkana pidetty tapa tehdä yijing-ennusteita.
Matemaattisessa menetelmässä on eri haaroja kuten Wenwanggua (kuningas Wenin guat) ja Meihua (luumunkukka).

Tekstiennustus

Itäisen Han-dynastian aikana xiangshu-yixuen matemaattinen puoli jäi pois käytöstä ja heksagrammien kuvia tulkittiin kirjan heksagrammien ja viivojen selitysten pohjalta.  Oppineet tutkivat sanojen merkityksiä ja vertailivat kuvien välisiä suhteita.  Vanhojen ennustekstien sanojen alkuperäiset merkitykset olivat joiltain osin unohtuneet tai hämärtyneet, joten yin tutkijat suorittivat jonkinasteista kielitieteellistä tutkimusta varmistaakseen ymmärryksensä tekstien merkityksestä.
Tätä länsimaissa tunnetuinta ennustusmenetelmää kiinalaiset kutsuvat "oppineiden, lasten ja ulkomaalaisten menetelmäksi". Sen virallinen nimi on xiangshu-jujing eli klassikon tulkinta kuvia käyttäen.