google/wiki40b huggingface dataset:
Norjan kauppakorkeakoulu

Norjan kauppakorkeakoulu (norj. Norges Handelshøyskole, NHH) on Norjan johtava kauppatieteellinen korkeinta opetusta ja tutkimusta harjoittava korkeakoulu. Se perustettiin 20 vuotta käytyjen keskustelujen jälkeen 1936 Norjan entiseen pääkaupunkiin Bergeniin. NHH:n alumnitoiminta on merkittävää. Vuonna 2006 NHH arvostettiin Euroopan 26. parhaaksi kauppakorkeakouluksi.
Suomesta Pohjoismaiden neuvoston Nordplus-stipendien avulla NHH:ssa opiskelevat vuosittain muun muassa Turun ja Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun ylioppilaat. Keski- ja länsieurooppalaiset vaihto-oppilaat opiskelevat Erasmus-ohjelmaan kuuluvien stipendien avulla.
Ruotsin puolustusvoimat

Miesvahvuus

Vuonna 1975 palveluksessa oli 45 000 varusmiestä kun vuonna 2003 luku oli ainoastaan 15 000. Nykyisin sotilaiden peruskoulutukseen on 4 000–5 000 aloituspaikkaa vuodessa ja hakijoita noin 20 000. Ongelmana on suuri keskeyttämisprosentti: kurssin jättää kesken noin 20 % aloittaneista. Upseerikoulutukseen aloituspaikkoja on vuosittain noin sata. 
Vuonna 2006 Ruotsi olisi kyennyt sotatilanteessa mobilisoimaan 65 000 miestä ja naista, joista upseereita on 4 500, 18 000 asevelvollista ja 43 000 henkeä kodinturvajoukoista. Mobilisointiin kuluisi aikaa kuukausi, kodinturvajoukot saataisiin liikkeelle tunneissa.
Ruotsilla on käytettävissään, joskaan ei koulutettuna, varusteltuna tai sijoitettuna tehtäviinsä, 16–49-vuotiaiden yhteensä 1 710 000 miehen ja 1 650 000 naisen muodostama puolustustehtäviin soveltuva henkilöstö, varareservi (arvio 2010).
Suunniteltu puolustusvoimien sodanaikainen vahvuus on 50 000 sotilasta. Tammikuussa 2014 Ruotsin silloinen puolustusvoimien komentaja Sverker Göranson piti määrää pienenä, jos koko maa halutaan peittää joukoilla. Ruotsissa uskotaankin sotatilanteessa puolustusyhteistyöhön muiden maiden kanssa, jolloin oman reservin laatu ratkaisee enemmän kuin määrä.
Ruotsin puolustusvoimien budjetin loppusumma on vaihdellut viime vuosina ollen noin 37 miljardia kruunua (noin 4 miljardia euroa). Puolustusmenojen osuus BKT:stä on noin 1,5 %.

Uhkakuvat

Aiemmin lähes ainoana uhkakuvana nähtiin Punainen suurvalta, jolla tarkoitettiin silloista Neuvostoliittoa. Harjoitukset ja suunnitelmat luotiin sen pohjalta, että taistelussa kohdattavan vihollisen kalusto olisi peräisin Varsovan liitolta. Poliittisista syistä mitään valtiota ei nimetty uhkaajaksi. Ruotsin sotilaskalusto, koulutus ja käytännöt oli luotu Naton vastaavien mukaisiksi. Useimmissa Ruotsin skenaarioissa oli osia Naton jäsenmaiden vastaavista. Nykyään Ruotsi on ilmaissut halunsa ottaa enenevässä määrin osaa kansainväliseen toimintaan.
Koska Ruotsi on halunnut varata itselleen mahdollisuuden pysyttäytyä puolueettomana mahdollisen sodan puhjetessa lähialueilla, se ei ole liittynyt Naton jäseneksi. Mikäli itse Ruotsiin kohdistettaisiin aseellinen hyökkäys, komentaja Göranson arvioi vuonna 2013 maan joutuvan turvautumaan ulkopuoliseen apuun viikon kuluessa. Apua saataisiin todennäköisimmin naapurimaasta Norjasta, joka on Naton jäsenmaa. Joidenkin arvioiden mukaan tilanne on monen muun pikkuvaltion kohdalla vastaavanlainen ja komentaja Göransonin arvio liittyy haluun kiinnittää huomiota puolustusvoimien rahoituksen turvaamiseen.
Rutajärvi (Orivesi, eteläisin)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Rutajärvien välissä on pieni mäki, joka muodostaa suolle metsäsaarekkeen, ja järvet on yhdistetty toisiinsa suo-ojalla. Järvi on autio eikä siinä ole mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat suomaata.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueeseen (35.74), jonka Kooninjoen valuma-alueeseen (35.745) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 183,1 metriä mpy. Järveen on johdettu viisi suo-ojaa, joista yksi yhdistää Rutajärvet toisiinsa ja pari johtaa pohjoiseen suolammin ohi alas Siikanevalle. Siellä virtaa Roopioja, johon laskuoja yhtyy.
Pink Anderson

Pink Anderson ja Pink Floyd

Syd Barrett keksi englantilaiselle progeyhtyeelle Pink Floydille sen nimen luettuaan Blind Boy Fullerin vuoden 1962 albumin kansitekstejä. Niissä luki Paul Oliverin kirjoittamana: "Curley Weaver and Fred McMullen, (...) Pink Anderson or Floyd Council - these were a few amongst the many blues singers that were to be heard in the rolling hills of the Piedmont, or meandering with the streams through the wooded valleys." eli nimi syntyi kahden bluesmiehen (Pink Anderson ja Floyd Council) nimien yhdistelmästä.
Vailainen kirjaimisto

Vailainen kirjaimisto on Liberiassa ja Sierra Leonessa puhuttua mandelaista vain kieltä varten laadittu omaperäinen tavukirjoitusjärjestelmä.
Vailaisen kirjaimiston loi vuoden 1833 tienoilla Momolu Duwalu Bukele, joka tunsi ennestään latinalaisen ja arabialaisen kirjaimiston. Ne eivät kuitenkaan ole suoraan vaikuttaneet sen kehitykseen. Arabialaisesta kirjoituksesta lainattu piirre on ehkä diakriittien käyttö. Eräät merkit lienevät alkuperältään piktografisia tai ideografisia. Ne saattavat perustua aikaisempaan kuvakirjoitukseen, joka ei ole säilynyt.
1800–1900-lukujen aikana vain kirjoitusjärjestelmään tehtiin useita muutoksia. Yksinkertaistettu merkistö luotiin vuonna 1900. Siihen kuuluu 212 tavumerkkiä, joista osa on yksinkertaisia ja osa diakriiteillä varustettuja yhdysmerkkejä. Kirjoituksen suunta on vasemmalta oikealle.
Vailainen kirjaimisto luotiin alun perin rituaalitarkoituksia varten. Sitä käytettiin myös yksityisessä kirjeenvaihdossa, kansanperinteen muistiinpanoissa sekä Raamatun ja Koraanin tekstien käännöksissä. Kirjaimisto vaikutti mende-kirjoituksen sekä kpellen, loman ja basan kirjoitusjärjestelmien kehitykseen.
Hangasjärvi (Jämsä, Korvenkylä)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 27 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisessä maastossa neljän mäen välisessä painaumassa. Itärannat jäävät Pajamäen ja Pykälävuoren väliin, ja länsirantaan laskee kauempaa tulevan loivempien mäkien rinteet. Yksi mäistä on kuitenkin Kalkunkorkee, joka on seudun korkeimpia mäkiä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja yli puolet rannoista ovat peltomaata. Metsäiset rannat sijaitsevat mäkien alla. Rantojen läheisyydessä sijaitsee neljä maatilaa ja rannoille on rakennettu lähes kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Järvelle tulee yhdystie 14303 etelästä valtatieltä 9 ja lännestä kylätie Äväntäjärveltä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,9 metriä mpy. Siihen laskee ainoastaan pienen Mustajärven laskuoja. Järvi itse laskee sen pohjoispäästä alkavan laskuojan kautta Väärä-Kalkun Pompunlahteen. Vesireitti laskee Myllyveden ja Haapaojan kautta Koljonselän Säkkiin.
Kaskiröykkiö

Kaskiröykkiö tai kaskiraunio on kaskiviljelyn oheessa muodostunut kivinen jäännös, joita löytyy alueilta, joissa on kaskiviljelyä harrastettu. 
Tyypillisiä  kaskiröykkiöitä ovat erilaiset kiviröykkiöt, jotka voivat olla taidokkaastikin ladottuja. Ne ovat yleensä sammaloituneita ja ladottu 
pelkästään kivistä, joskus maakivien ympärille tai päälle. Muodoltaan röykkiöt ovat yleensä pyöreähköjä, mutta myös muita muotoja esiintyy. Kiviä on kerätty myös 
luontaisiin painaumiin ”salaojitukseksi”. Maaperä kaskiröykkiöiden välisellä alueella saattaa olla huomattavan tasainen ja kivetön. 
Kaskiröykkiöt  ja  -röykkiöalueet  kiviaitoineen ovat kiinteitä muinaisjäännöksiä. Nykyaikaan säilyneet kaskiröykkiöt ovat nykyään yleensä metsittyneissä ympäristöissä.
Lahden Runomaraton (tapahtuma)

Lahden Runomaraton on vuonna 1982 perustetun suomalaisen runouden edistäjän, Lahden Runomaraton ry:n järjestämä tapahtuma. Lahden Runomaraton ry on järjestänyt 20 valtakunnallista runokilpailua, kerännyt niiden avulla yli 57 000 runoa ja kustantanut niistä 20 painettua runoantologiaa sekä vuonna 2014 yhden e-kirjan. Kaikki aiemmat runokirjat on julkaistu vuosina 2013–2014 myös e-kirjoina. Vuodesta 2013 lähtien kilpailutoimintaan on otettu mukaan runovideot.
Runomaraton-tapahtumat alkoivat vuonna 1982 Mukkulan kartanon puistossa Lahdessa. Vuoden 2012 Runomaraton-tapahtumaa vietettiin Fellmanniassa Lahdessa. Vuonna 2014 Runomaraton tapahtuma laajeni runovideofestivaaliksi ja se järjestettiin Lahden satamassa. Nykyisin Runomaraton on monitaiteinen ja kansainvälinen kaupunkifestivaali, joka järjestetään Lahden keskustassa aina viikkoa ennen juhannusta. Runous ja sanataide ovat edelleen tapahtuman keskiössä, mutta viime vuosina ohjelmistossa on nähty ja kuultu myös paljon musiikkia, nykytanssia, teatteria ja videotaidetta. Työpajat, lavarunotilaisuudet ja erilaiset näyttelyt ovat myös osa tapahtumaa. 
Lahden Runomaraton ry: puheenjohtajana toimi vuosina 1982–2012 kansanedustaja Jouko Skinnari. Vuodesta 2013 alkaen puheenjohtajana on toiminut kouluneuvos Rauno Kurki. Yhdistyksen tapahtumissa taiteellisena johtajana on toiminut runoilija Risto Ahti.
Rakkaus kahleissa

Arviot

Aikalaisarvioissa elokuva saa niin kritiikkiä kuin kiitostakin. Kuvausta pidetään elokuvan parhaana puolena, joskin esimerkiksi Vaastin kohdalla Juha Nevalainen katsoo, että kuvauksen vuoksi kasvot näyttävät usein tylyiltä ja paljailta. Aiheasetelma on todettu lupaavaksi, mutta sitä ei ole onnistuttu täysin hyödyntämään.
Tv-esitysten aikaan elokuvaa luonnehditaan melodraamaksi, mutta myös jännityselokuvaksi. Sitä on sanottu tosikkomaiseksi ja hitaaksi. Nuoriso-ongelmia kuvaavien elokuvien lajityypissä se ei erään kriitikon mukaan kuitenkaan ole pahimpia sormi ojossa moralisoivia.
Sokkoleikki

Sokkoleikki on leikki, jota leikittäessä yhden tai useamman leikkijän silmät ovat sidottuna siten, etteivät he näe. Leikkien tarkoituksena on tunnistaa joku henkilö, saada kiinni joku henkilö, kilpailla nopeudessta tai taitavuudessa tai jokin näiden yhdistelmä. Sokkoleikkejä on runsaasti erilaisia, niin sisä- kuin ulkoleikkejä.

Erilaisia sokkoleikkejä

Tyypillinen ja kansainvälisesti tunnettu sokkoleikki on Anna aasille häntä. Leikkijöiden piirissä on "sokko", jonka silmät sidotaan. Seinälle on ripustettu vapaamuotoinen aasin kuva, kuitenkin hännätön. Sokkoa pyöritetään tarvittaessa vaikeusasteen mukaan huoneessa tai mahdollisesti jopa ulkona. Sokolle annetaan narusta punottu häntä ja nasta. Sokon on sitten koetettava löytää aasi ja asetettava sille häntä ja kiinnitettävä se nastalla mahdollisimman oikeaan paikkaan. Tätä voidaan käyttää pantinlunastuksessa tai esimerkiksi syntymäpäivillä tai muuten vain kilpailijoiden välisenä, mahdollisesti aikuistenkin välillä. Kilpailevien lasten ikä on syytä ottaa huomioon vaikeusastetta määrittäessä. Tälle leikille on monia variaatioita, esimerkiksi norsun häntä.
Vatan

Vatan (Ватан, ”Isänmaa”) on Dagestanissa Venäjällä ilmestyvä tatin- ja venäjänkielinen sanomalehti.
Lehti on perustettu vuonna 1928 nimellä Zahmetkeš (”Raataja”). Aluksi sitä julkaistiin heprealaisella kirjaimistolla. Vuosina 1929–1930 otettiin käyttöön latinalainen ns. uusi kirjaimisto. Vuonna 1938 lehti siirtyi kyrilliseen kirjaimistoon. Samalla se sai uuden nimen Girmizine Astara (”Punainen tähti”).  Lehti lakkautettiin 1940-luvun lopun juutalaisvastaisen kampanjan aikana. Uudelleen se perustettiin vuonna 1975. Nykyisellä nimellään se ilmestyy vuodesta 1991 lähtien.
Aikaisemmin Derbentissä julkaistu Vatan ilmestyy nykyään kerran viikossa Mahatškalassa. Sen teemoja ovat Dagestanin tapahtumat ja yhteiskunta sekä vuoristojuutalaisten historia ja kulttuuri.
Albanian kirkko

Albanian kirkko oli muinaisen Kaukasian Albanian alueella nykyisessä Azerbaidžanissa 300–400-luvuilta aina vuoteen 1815 saakka toiminut kristillinen kirkkokunta.
Kristinusko levisi Kaukasian Albaniaan 300-luvun alussa Armeniasta ja Georgiasta käsin. Vuoden 420 tienoilla luotiin jumalanpalveluksissa käytetty albanian kirjakieli. 600-luvulta lähtien Albanian kirkko alkoi siirtyä armenian kieleen.
Albanian kuningas Urnair kääntyi kristityksi noin vuonna 370. Kuningas Vatšagan III Hurskas julisti 400-luvun lopussa kristinuskon valtionuskonnoksi ja ryhtyi vainoamaan zarathustralaisia. Hänen aikanaan vuosina 487–488 pidettiin kirkon kaanonit laatinut Albanian kirkolliskokous. Armenialaiseen perinteeseen tukeutuneella Albanian kirkolla oli ilmeisesti jo tuolloin käytännössä itsenäinen asema. Vuosien 551–552 tienoilla sen johtaja Abas sai katolikoksen arvonimen. Hän residenssinsä oli Partavin kaupungissa (nykyinen Bərdə). 680-luvulla Albanian ja Armenian kirkot yrittivät turhaan käännyttää Derbentin pohjoispuolella asuneita paimentolaisia. Albanian kautta kristinusko levisi Dagestanin pohjoisosaan.
Albanian kirkko noudatti Khalkedonin kirkolliskokouksen oppeja ilmeisesti vuonna 706 järjestettyyn Partavin kirkolliskokoukseen saakka, jolloin Armenian katolikos syrjäytti arabien tuella Albanian katolikoksen Nersesin. 800-luvun loppupuolella Kurajoen pohjoispuolella sijaitseva alue liittyi ortodoksiseen Georgian kirkkoon. 600-luvun puolivälistä jatkunut islamin ja kristinuskon välinen kamppailu päättyi 1000-luvulla, jolloin suurin osa alueen väestöstä oli kääntynyt muslimeiksi. 720-luvulta lähtien arabit liittivät Albanian kirkon Armenian monofysiittisen kirkon alaisuuteen.
Monofysiittinen Albanian kirkko taantui 800–1100-luvuilla. Katolikosten residenssinä toimi 900–1000-luvuilla Hamšin luostari. Kirkollisen elämän keskuksia olivat 1000-luvulla Vuoristo-Karabah (Artsah) ja 1100-luvulla Qaxin ja Zaqatalan seutu. 1300–1400-lukujen vaihteessa katolikosten residenssi siirtyi Vuoristo-Karabahin hengellisenä ja poliittisena keskuksena toimineeseen Gandzasarin luostariin.
Venäjän keisari lakkautti Gandzasarin patriarkaatiksi kutsutun Albanian katolikoksen viran vuonna 1815. Sen tilalle perustettiin Armenian katolikoksen alaiset Artsah-Şuşan ja Şamaxın hiippakunnat sekä Armenian kirkon Tbilisin konsistorin alainen Gəncən apulaispiispan virka.
Kadri Kõusaar

Kadri Kõusaar (s. 8. syyskuuta 1980 Pärnu, Viro) on virolainen kirjailija ja elokuvaohjaaja. 
Kõusaar on ohjannut elokuvan Magnus (2007), joka on ensimmäinen Cannesin elokuvajuhlille päätynyt virolainen elokuva. Elokuvan keskiössä on Magnus-niminen nuori mies, joka hautoo itsemurhaa. Elokuva perustuu vahvasti tositapahtumiin.
Virolainen tuomioistuin kielsi elokuvan esittämisen ja levittämisen Virossa, koska se loukkaa oikeuden mukaan elävän ihmisen kunniaa. 23. maaliskuuta 2009 toinen tuomioistuin päätti kuitenkin kumota elokuvan esityskiellon.
Sukkinyylikoentsyymi-A

Sukkinyylikoentsyymi-A:n biokemiallinen merkitys

Sitruunahappokierrossa sukkinyylikoentsyymi-A:ta muodostuu alfaketoglutaarihaposta, joka liitetään koentsyymi-A:han ketoglutaraattidehydrogenaasikompleksin katalysoimana. Sukkinyylikoentsyymi-A on energiasisällöltään suuri molekyyli ja sen sisältämän tioesterisidoksen hydrolysoitumisessa vapautuu energiaa 33,5 kJ/mol. Sitruunahappokierron seuraavassa vaiheessa tapahtuu yhdisteen tioesterisidoksen hydrolyysi ja samanaikaisesti sukkinyylikoentyymi-A fosforyloi GDP-molekyylin tai eräillä kasveilla ja bakteereilla ADP-molekyylin muodostaen GTP:tä tai ATP:tä. Tämä reaktio on tyypiltään substraattitason fosforylaatio. Molempia reaktioita katalysoiva entsyymi on sukkinyylikoentsyymi-A-syntetaasi eli sukkinaattitiokinaasi. Nukleosiditrifosfaatin lisäksi reaktiossa muodostuu koentsyymi-A:ta ja meripihkahappoa.
Sukkinyylikoentsyymi-A on välituote eräiden parittomia määriä hiiliatomeja sisältävien rasvahappojen ja isoleusiinin, metioniinin ja valiinin anabolisissa aineenvaihduntareaktioissa. Näistä karboksyylihapoista muodostuu eliöissä propionyylikoentsyymi-A:ta ja edelleen metyylimalonyylikoentsyymi-A:ta. Metyylimalonyylikoentsyymi-A toisiintuu sukkinyylikoentsyymi-A:ksi metyylimalonyylikoentsyymi-A-mutaasin katalysoimana. Tämä entsyymi vaatii koentsyymikseen B₁₂-vitamiinin.
Sukkinyylikoentsyymi-A osallistuu eliöissä muun muassa hemiryhmän keskeisen rakenneyksikön porfyriinirenkaan biosynteesiin. Porfyriinisynteesin ensimmäisessä vaiheessa sukkinyylikoentsyymi-A kondensoituu aminolevulinaattisyntaasin katalysoimana glysiinin kanssa muodostaen aminolevuliinihappoa.
Anna-Kaisa Pusa

Anna-Kaisa Pusa (s. 1963 Vaasa) on Kurikan kaupunginjohtaja 1. helmikuuta 2017 alkaen. Pusa toimi 1998–2008 Vaasan sairaanhoitopiirin kehityspäällikkönä,JIK-kuntayhtymän johtajana 2008–2014, Kuntayhtymä kaksineuvoisen johtajana 2014–2017.
Naisen kasvot (vuoden 1938 elokuva)

Juoni

Tulipalossa kasvonsa vahingoittanut nainen on rikollisjoukkueen päällikkö. Tarina saa kuitenkin uuden käänteen, kun hän nyrjäyttää nilkkansa ja joutuu lääkärinhoitoon. Lääkäri lupaa korjata kasvojen vauriot, mutta kehottaa häntä muuttumaan myös sisäisesti. Nainen on kuitenkin sopinut menevänsä kotiopettajaksi rikkaaseen perheeseen, josta on tarkoitus huijata rahat. Hän rakastuu ja hänen omatuntonsa herää.
Väliliha

Väliliha (lat. perineum) on sukupuolielinten ja peräaukon välissä lantiopohjassa sijaitseva alue. Naisilla väliliha on peräaukon ja häpyalueen, miehillä peräaukon ja kivespussin välissä. Välilihassa on runsaasti hermopäätteitä ja on siten kosketusherkkää aluetta ja kuuluu erogeenisiin alueisiin. Synnytyksessä välilihaan voi tulla repeämiä tai sitä voidaan joutua leikkaamaan.

Naisen väliliha

Naisen väliliha on emättimen ja peräaukon väliin jäävä ohut lihaksesta ja sidekudoksesta muodostuva alue. Väliliha on erogeenisesti kosketusherkkää aluetta, kuten emättimen suu ja peräaukkokin, ja sitä voidaan stimuloida seksuaalisessa kanssakäymisessä tai itsetyydytyksessä mm. hyväilemällä tai hieromalla.
Välilihan keskiviivalla kulkee välilihan sauma, joka ylöspäin mentäessä päättyy frenulumiin (frenulum labiorum pudendi). Frenulum on pieniä häpyhuulia yhdistävä häpyhuulien side.
Väliliha voi hankaloittaa alatiesynnytystä, jos se ei jousta tarpeeksi. Synnytyksessä välilihaan voi tulla vaurioita. Synnytyksen yhteydessä saattaa olla tarpeellista tehdä välilihan leikkaus eli episiotomia, jossa leikataan välilihaa emättimen aukon suurentamiseksi.
Välilihan paraneminen episiotomian jälkeen saattaa kestää pitkään, ja siitä voi aiheutua mm. yhdyntäkipuja. Monet kokevat nauttivansa seksistä vähemmän ja saavansa orgasmin harvemmin. Monet naiset kokevat myös, että heidän sukuelimiään on silvottu välilihan leikkauksen jälkeen.

Miehen väliliha

Miehen väliliha sijaitsee kivespussin ja peräaukon välissä. Myös miehen väliliha on kosketusherkkää aluetta kivespussin ihon ja peräaukon tavoin, ja sitä voidaan hyväillä seksuaalisessa kanssakäymisessä tai itsetyydytyksessä mm. hieromalla, nipistelemällä tai puremalla.
Välilihan keskiviivalla kulkee välilihan sauma (raphe perinealis), joka jatkuu ylöspäin mentäessä kivespussin saumana (raphe scrotalis) sekä edelleen siittimen saumana (raphe penis) ja päättyy frenulumiin (frenulum preputii penis) eli esinahkaa terskaan yhdistävään kiinnityssiteeseen. 
Välilihan sauman alla kulkevat paisuvaiset, jotka alkavat peräaukon läheltä ja jatkuvat kivesten takaa siittimen kärkeen asti.
Hyatt (S23)

Palvelus

Aluksella tapahtui räjähdys tammikuussa 1976. Alus on poistettu palveluksesta joulukuussa 1999, jolloin se sijoitettiin sisaraluksensa O'Brienin varaosiksi.
Artturi Helenius

Artturi (Arthur) Helenius (30. tammikuuta 1878 Viipuri – 17. toukokuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen kauppaneuvos ja Kulttuurirahaston ensimmäinen suurlahjoittaja. Hän sai kauppaneuvoksen arvon 1938.
Artturi Heleniuksen vanhemmat olivat Wilhelm Helenius ja Katarina Turunen ja puoliso vuodesta 1907 Aina Maria Broman. Helenius kävi keskikoulun ja kauppaopiston. Hän toimi Juvankosken paperitehtaan kassanhoitajana ja isännöitsijänä Parikkalassa 1899–1904, oman sahaliikkeen Helenius perusti 1904. Vuodesta 1906 hän toimi Parikkalan Särkisalmen sahan toimitusjohtajana ja yksinomistajana vuodesta 1914. Sulkavan Kukkapään sahan omistaja ja toimitusjohtaja Helenius oli  1914–1922, Pohjolan huopa Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1914 ja Kirvun ja Karjalan huopatehtaiden vuodesta 1927.  Helenius oli Suomen Kulttuurirahaston ensimmäinen miljoonalahjoittaja ja toinen kunniajäsen. Hän testamenttasi rahastolle yli sata miljoonaa markkaa.
Evankelis-luterilainen kirkko Ruotsissa

Evankelis-luterilainen kirkko Ruotsissa (ruotsiksi:Evangelisk-lutherska kyrkan i Sverige (ELKS)) on luterilainen kirkkokunta Ruotsissa.
Kirkko on ensimmäinen yhä olemassaoleva luterilainen vapaakirkko Ruotsissa. Vuonna 1961 syntyi Tukholmaan St Martinin seurakunta, jonka pastorina toimi teologian tohtori Tom G. A. Hardt. Vuonna 1968 tästä seurakunnasta muotoutui Evankelis-luterilainen kirkko Ruotsissa. Kirkko sai oikeuden vihkiä avioliittoon vuonna 1974. Hardt jatkoi johtajana .
Vuonna 1997 kirkko solmi saarnatuoliyhteyden Bengtsforsin St Petrin evankelis-luterilaiseen seurakuntaan. St Martinin seurakunnan kirkkoherra Tom G. A. Hardt kuoli 1998, jolloin kyseisen seurakunnan kirkkoherraksi valittiin St Petrin kirkkoherra Sten Rydh, joka on nykyään molempien seurakuntien kirkkoherra. Vuonna 2005 ELKS solmi kirkolliset yhteydet Luterilaiseen Konkordiakirkkoon (Lutherska Konkordiekyrkan). Kirkolla oli vuonna 2006 noin 30 jäsentä.
Kirkko määrittelee itsensä tunnustukselliseksi luterilaiseksi kirkoksi, joka haluaa edistää uskonpuhdistuksen perintöä sekä luterilaista jumalanpalvelusperinnettä, johon kuuluvat rikas liturgia ja ehtoollinen keskuksena.
Steve Perry (käsikirjoittaja)

Steve Perry (s. 31. elokuuta 1947) on yhdysvaltalainen televisiokäsikirjoittaja, joka aloitti uransa 1980-luvulla. Uransa aikana hän on käsikirjoittanut jaksoja muun muassa Silverhawksiin, The Real Ghost Bustersiin, Gargoylesiin, Batmaniin, Street Fighteriin ja Tosi viileään haamujengiin.
Kukkahattutäti

Kukkahattutäti on pilkkanimi, jolla viitataan henkilöön – usein naispuoliseen – joka pilkkaajan mielestä osallistuu julkiseen keskusteluun jakelemalla muille moralistisia, yleensä naiiveja neuvoja. Nimitys kukkahattutäti juontuu moraalia tiukasti vartioivien entisajan amerikkalaisten hienostorouvien päähinetyylistä.
Toimittaja Saska Saarikosken mukaan kukkahattutädillä ”tarkoitetaan hyväntahtoisen hölmöä naista (tai joskus miestäkin), joka opettaa muille, miten tulee elää”. Esimerkkeinä kukkahattutädeiksi nimitellyistä hän mainitsee Tarja Halosen ja Astrid Thorsin. Toimittaja Ilkka Mattilan mukaan kukkahattutädeiksi kutsutaan verkkokeskusteluissa muun muassa rasististen purkausten arvostelijoita, eläinsuojelijoita, joukkoliikenteen kannattajia sekä yleisesti sosiaalialan työntekijöitä. Helmikuussa 2011 jääkiekkoseura KooKoon päävalmentaja Ismo Lehkonen sai lyhyen toimitsijakiellon nimitettyään Mestiksen vastaavia päättäjiä kukkahattutädeiksi. Paleface kutsuu itseään Luova tuho -albumillaan itseironisesti ”kukkahattudädiksi”.
Kiowa-apachet

Kiowa-apachet ovat eräs Yhdysvaltain alkuperäisistä etnisistä ryhmistä. Heistä on historiassa ensimmäinen maininta jo vuodelta 1682, jolloin ranskalaisen tutkimusmatkailija Robert Cavelier de La Salle käytti kansasta nimeä gattacha. Heidän omakielinen nimensä oli Nadíísha-dena (meidän kansamme).
Kiowa-apachet kuuluvat athabaskan murreryhmään, ja heidän on yleisesti uskottu olleen jo varhaisella ajalla apacheista irtaantunut kansanosa. Huolimatta näiden kahden kansan toisiaan muistuttavasta murteesta tämä olettamus on väärä. Kiowa-apachein oman perimätiedon mukaan he kuulivat apacheista ensimmäisen kerran vasta 1800-luvulla, eivätkä ole koskaan kuuluneet samaan kansakuntaan. 
Kiowa-apachet omaksuivat 1700-luvun aikana preerian metsästäjien kulttuurin. He tulivat Montanasta kiowien mukana 1800-luvun alkuvuosina Arkansasjoen varrelle ja esiintyivät kiowain liittokuntaan kuuluvana heimona.
Waiblingen

Historia

Varhaisin tunnettu maininta Waiblingenistä on peräisin vuodelta 885, jolloin se mainittiin karolingisessa asiakirjassa. Waiblingenille myönnettiin kaupunginoikeudet vuonna 1250. Kolmikymmenvuotisessa sodassa vuonna 1634 kaupunki tuhottiin lähes täysin. Se jälleenrakennettiin sodan jälkeen, ja kaupungin nykyinen vanhakaupunki on peräisin vuosilta 1640–1700.
Waiblingenin asukasluku ylitti 20 000 asukkaan rajapyykin vuoden 1960 tienoilla. 1. joulukuuta vuonna 1971 kaupunkiin liitettiin Beinsteinin kunta ja 1. tammikuuta vuonna 1975 Bittenfeldin, Hegnachin, Hohenackerin ja Neustadtin kunnat.