google/wiki40b huggingface dataset:
Riehu

Riehu on kylä Vesilahden kunnan eteläosassa Urjalan vastaisella rajalla. Riehun naapurikyliä ovat Vesilahden puolella Krääkkiö ja Onkemäki sekä Urjalan puolella Kehro ja Halkivaha. Riehun itäpuolella on pieni Nyberginkylä, joka usein luetaan Riehun osaksi. Riehun kautta kulkee maantie Vesilahdelta Kehrolle. Riehun kohdalla maantiestä erkanevat pikkutiet Krääkkiöön ja Jouttunkulman kautta Halkivahaan.
Kylän länsiosaan ulottuu Ameenjärven itäpää ja kylän itäosassa on pieni Mustalammi. Ameenjärven laskujoki Kravinoja yhtyy Riehussa Jouttunkulmanojan kanssa Riehunojaksi. Kravinoja kaivettiin Ameenjärven laskujoeksi 1800-luvun lopulla, tätä ennen järvi laski hieman lännenpänä olevaa Myllyojaa pitkin Riehunojaan.
Riehun vuonna 1921 perustettu koulu lakkautettiin 1960-luvulla ja kylän lapset kuljetettiin aluksi Krääkkiön ja myöhemmin Onkemäen kouluun. Riehun aktiivinen kyläkerho järjestää erilaisia tapahtumia ja ehostaa kyläkuvaa.

Historia

Riehun alueella on liikkunut ihmisiä jo lähes 9 000 vuotta sitten. Vanhimpia merkkejä ihmisestä alueella ovat Riehunojan ja Ameenjärven rannoilta löydetyt kivikirveet, vasarakirveskauden aikainen hauta Pikku-Kiilon lähellä ja yksipuinen ruuhi Mustalammilta. Satakunnan ja Hämeen välistä rajaa ja samalla myös Vesilahden etelärajaa määritelleet Soidunkiven ja Kankurijärven rajamerkit tunnetaan jo 1400-luvulta.
Riehun maat kuuluivat Vesilahden kirkonkylän, Järvenrannan ja Kaltsilan talollisille. Perimätiedon mukaan ensimmäinen kiinteä asumus alueella oli metsänvartijan perustama Riehun torppa. Ruotsalaisten sotilastopografien tekemässä Kuninkaan kartastossa 1700-luvulta on Riehun alueella peltojen ja niittyjen ympäröiminä jo useita asumuksia.
Ilkka Auer

Ilkka Auer (s. 1966 Pori) on suomalainen fantasiakirjailija, joka tunnetaan romaanisarjasta Lumen ja jään maa.

Kirjailijanura

Auer kiinnostui 1980-luvulla roolipeleistä, joita alkoi myös itse suunnitella, sekä fantasia- ja kauhukirjallisuudesta. Hän oli myös alkuvaiheessa mukana Suomen ensimmäisen roolipelilehden Seikkailijan tuotannossa muun muassa kirjoittaen artikkeleja puhtaaksi ja vastaillen lukijoiden kysymyksiin.
Auer alkoi kirjoitella fantasianovelleja ja vuonna 2000 hän keskittyi yhden suuremman tarinan kirjoittamiseen. Syntyi novelli Fenris ja jäänoita, joka oli Sysilouhien sukua -teoksen esiaste. Auer kirjoitti sen ystävänsä tyttärelle, ja saatuaan hyvää palautetta hän päätti lähettää muokatun käsikirjoituksen myös kustantamoille. Otava julkaisi Lumen ja jään maa -sarjan ensimmäisen osan Sysilouhien sukua syksyllä 2004.
Suomen Tolkien-seuran myöntämä Kuvastaja-palkinto nosti kirjailijan omien sanojen mukaan hänet takaisin jaloilleen kielteisen arvostelun aiheuttamasta synkkyydestä ja rohkaisi Auerta jatkamaan kirjoittamista. Kirjasarjan toinen osa Varjoissa vaeltaja ilmestyi helmikuussa 2006, kolmas, Hyinen hauta lokakuussa 2007 ja neljäs Ikitalvi huhtikuussa 2008.
Auerin seuraava kirja on yhteistyössä elokuvaohjaaja Antti J. Jokisen kanssa tehty Kalmattaren kirous, joka ilmestyy syksyllä 2012. Se pohjautuu Jokisen tulevaan fantasiaelokuvaan. Kirjalle on suunnitteilla kaksi jatko-osaa.
Auer kirjoittaa perinteistä fantasiaa, joka kumpuaa skandinaavisesta mytologiasta. Omien sanojensa mukaan hän pyrkii välttämään mustavalkoisuutta, puhdasta pahuutta ja hyvyyttä sekä muita fantasiakirjallisuuden kliseitä.

Yksityiselämä

Ilkka Auer kirjoitti ylioppilaaksi 1984 Oulunkylän yhteiskoulusta ja opiskeli kauppaopiston markkinointilinjalla. Hän avioitui vuonna 1991 ja perheeseen kuuluu vuonna 2004 syntynyt tytär.
Hiroshiman Punaisen Ristin sairaala ja Atomisairaala

Hiroshiman Punaisen Ristin sairaala ja Atomisairaala (jap. 広島赤十字・原爆病院, Hiroshima sekijūji–genbakubyōin) on Punaisen Ristin ylläpitämä sairaala Naka-kun suuralueella Hiroshimassa Japanissa.

Historia

Hiroshiman Punaisen Ristin sairaala oli eräs harvoja hoitoasemia tai lääkinnällisiä hoitopaikkoja, joka selvisi ehjänä Hiroshimaan tehdyssä atomipommituksessa. Vuonna 1973 Hiroshimasta kirjan kirjoittanut Martti Silvennoinen pääsi haastattelemaan johtavaa ylilääkäriä Fumio Shigetoa: Shigeto oli itsekin hibakusha eli atomipommituksesta selviytynyt henkilö. Tri Shigeto lienee eräs ensimmäisiä Japanissa, joka oivalsi, että juuri fissioenergiaan pohjautuva, täysin uudentyyppinen ase oli osunut Hiroshimaan. Hän päätteli tämän metallisissa arkistokaapeissa olleitten, ylivalottuneiden röntgenfilmien pohjalta. Lisäksi tri Shigeto teki potilailleen valkosolukadon paljastavia verikokeita.
Nimensä mukaisesti Atomisairaalassa on hoidettu vain yksinomaan radioaktiivisen säteilyn uhreja, kuten säteilysairautta sairastaneita. Sairaala on sisältänyt 170 hoitopaikkaa. Keskimääräisesti noin 200 potilasta oli hoidossa määräajoin niin sanottuina ulkopuolisina potilaina, joiden terveydentilaa on tarkkailtu.
Punaisen Ristin Hiroshiman-sairaala perustettiin vuonna 1939 ja Atomisairaala samalle alueelle vuonna 1956. Vuonna 1988 ne yhdistettiin edelleen toimivaksi sairaalaksi, joka tunnetaan englanniksi nimellä Hiroshima Red Cross Hospital & Atomic-Bomb Survivors Hospital.
SkyEurope

SkyEurope (IATA: NE, ICAO: ESK, kutsukoodi: RELAX) oli halpalentoyhtiö, jonka pääkenttä oli Bratislavan lentoasema M. R. Stefanik Slovakiassa; yhtiöllä oli solmukohtia myös Budapestissa Ferihegyn kansainvälisellä lentoasemalla, Krakovassa Johannes Paavali II kansainvälisellä lentoasemalla, Prahassa Ruzyněn kansainvälisellä lentoasemalla sekä Wienissä Wienin kansainvälisellä lentoasemalla.

Historia

Lentoyhtiö perustettiin marraskuussa 2001 ja se aloitti 13.1.2002. Yhtiön perustivat Alain Skowronek ja Christian Mandl. Yhtiö työllistää 850 ihmistä. 27.9.2005 yhtiö listautui Wienin ja Varsovan pörsseihin. Osake maksoi kuusi euroa, joka teki yhtiön koko arvosta 120 miljoonaa euroa. Yhtiö lopetti lentonsa 1. syyskuuta 2009.
Kirkkolammi (Iitti)

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Mankalan Arrajärven alueeseen (14.122) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,6 metriä mpy.
Ihmepensas

Lajikuvaus

Ihmepensaasta on jalostettu hyvin erilaisia lajikkeita, joilla on paljon keskinäisiä eroja. Yleensä ihmepensas kasvaa isoksi pensaaksi tai pieneksi puuksi. Lajilla on tyypillisesti kiiltäväpintaiset melko paksut lehdet, joissa lajikkeesta riippuen on vihreän lisäksi erilaisia keltaisen ja punaisen sävyjä. Lehtien muoto vaihtelee lajikkeiden välillä ja voi olla soikea, pitkänomainen tai eri tavoin liuskoittunut. Lehtien pituus voi olla n. 5-30 cm ja leveys n. 0.5-10cm.
Ihmepensas on yksikotinen, eli samassa kasvissa on erilliset hede- ja emikukinnot. Hedekukinto on pitkä nuokkuva terttu, jossa yksittäiset kukat näyttävät suhteellisen pitkien heteiden ansiosta pallomaisilta. Emikukinto on huomattavasti hedekukintoa pienempi ja vähemmän näyttävä. Hedelmät ovat noin 1 cm läpimittaisia, ja kunkin sisällä on kolme siementä. Kasvin hedelmillä ei ole ihmisille käyttöä.

Myrkyllisyys

Kasvin vahingoittumisesta erittyvä maitiaisneste on myrkyllistä ja saattaa ärsyttää ihoa ja aiheuttaa ihottumaa. Yleensä tämä on lievää ja tilapäistä. Jos kasvinestettä joutuu iholle, on syytä huuhdella se pois pitkäaikaisemman altistumisen välttämiseksi.

Käyttö huonekasvina

Ihmepensaan käyttö huonekasvina perustuu näyttäviin lehtiin, joita nykyään on monia erilaisia muotoja. Kukinnoilla ei ole varsinaista koristearvoa.
Valonmäärä on suoraan verrannollinen lehtien kirkkauteen. Kasvi on hyvä sijoittaa kirkkaaseen valoon, mutta suoraa lämmittävää auringon paistetta on syytä välttää. Ihmepensasta tulee kastella kasvukauden aikana runsaasti, mutta kasteluiden välillä on mullan syytä kuivahtaa. Jos kasvi on jätetty pitemmäksi aikaan kuivaksi, lehdet alkavat nuokkua. Tällöin sille on syytä antaa kunnon kastelu, jolloin lehdet palautuvat nopeasti ennalleen. Ihmepensas myös nauttii suuresta ilmankosteudesta, joten suihkuttelu silloin tällöin tekee sille hyvää. Suihkuttamiseen kannattaa mieluiten käyttää kalkitonta vettä, sillä kalkkitahrat lehden pinnalla eivät komista kasvia.
Ihmepensaan kasvukausi on kesällä, jolloin se myös kukkii. Talvella pensas viettää lepoaikaa jolloin kastelua ja lannoitusta on syytä pienentää. Liiasta lannoittamisesta kasvi saattaa tehdä lehtiä vuoden pimeimpään aikaan, jolloin lehdet jäävät pieniksi ja kalpeiksi, ellei lisävaloa saada hankittua.
Binga

Binga on kaupunki Zimbabwessa Matabeleland Northin provinssissa Kariba-järven rannalla. Kaupunki rakennettiin alun perin tonga-kansaa varten, sillä tekojärvi tuhosi heidän kotiseutunsa. Chibwatatatan kuumat lähteet sijaitsevat Bingan lähellä.
Länsi-Etelämanner

Länsi-Etelämanner eli Läntinen Etelämanner on toinen Etelämantereen perinteisesti jaotelluista alueista. Se on alueista pienempi ja sijaitsee läntisellä pallonpuoliskolla. Itä-Etelämantereesta sen erottaa Transantarktinen vuoristo.
Länsi-Etelämanner on Itä-Etelämannerta alavampaa; keskikorkeus lännessä on 1 800 metriä, idässä 3 000 metriä. Länsi-Etelämantereen uskotaan lämpenevän ilmastonmuutoksen vaikutuksesta mantereen itäosaa nopeammin, joka taas on jopa jäähtynyt maapallon keskilämpötilan noususta huolimatta.

Sijainti

Länsi-Etelämanner sijaitsee Transantarktisen vuoriston Tyynenmeren puoleisella alueella. Siellä sijaitsevat muun muassa Antarktiksen niemimaa, Grahaminmaa, Ellsworthinmaa, Marie Byrdin maa ja joitain erillisiä saaria. Alueen meriä ovat Weddellinmeri ja Rossinmeri. Länsi-Etelämanner voidaan jakaa kahteen osaa: pääalueeseen ja erittäin suureen niemimaahan, jonka Weddellinmeri ja Rossinmeri erottavat pääalueesta.
Termi Länsi-Etelämanner on hyväksytty nimitys Transantarktisen vuoriston länsipuolisesta alueesta. Nimitystä on käytetty jo yli sata vuotta, mutta virallisesti sen hyväksyi vuonna 1962 Advisory Comittee of Antarctic Names.
Länsi-Etelämantereen läheisyydessä sijaitsee suuri Länsi-Etelämantereen mannerjäätikkö, joka tosin on viime aikoina kutistunut merkittävästi.
Minimax TV

Minimax on eurooppalainen lapsille suunnattu televisiokanava. Sillä on lähetyksiä Unkarissa, Romaniassa, Slovakiassa, Sloveniassa, Serbiassa, Bosnia ja Hertsegovinassa, Makedoniassa, Albaniassa, Montenegrossa, Tšekissä ja Moldovassa. Espanjassa kanava on lopettanut.
Pekka Vuoristo

Pekka Vuoristo on eläkkeellä oleva Helsingin Sanomien politiikan toimittaja ja kolumnisti. Hän aloitti lehden toimittajana vuonna 1990. 
Vuoriston pakinat ovat pääasiassa analyysiä poliittisista ja yhteiskunnallisista asioista. Hänen pakinoitaan on lehden lisäksi ilmestynyt kokoelmissa Karlssonin vuosi 2006, Karlssonin vuosi 2007 ja Karlssonin vuosi 2008, jotka ovat pilapiirtäjä Henrik Karlssonin kuvittamia.
Android One

Android One on Googlen projekti, jonka tavoitteena on tuottaa "puhtaalla" eli muokkaamattomalla Android-käyttöjärjestelmällä varustettuja älypuhelimia. Google ei itse valmista Android One -puhelimia, vaan standardoi sarjan laitteet. Android One -puhelimille on luvattu isot Android-päivitykset kahdeksi vuodeksi ja tietoturvapäivitykset kolmeksi vuodeksi. Ensimmäiset, noin sadan dollarin hintaiset, Android One -puhelimet julkaistiin 2014.
Italian kroaatit

Historia

Kroaatit tulivat alueelle ilmeisesti 1400- tai 1500-luvulla pakoon Ottomaaneja. Joidenkin tutkijoiden mukaan he tulivat Istriasta ja joidenkin toisten mukaan taas Herzegovinasta. Kroaatien puhuma kieli säilyi eristyksissä muista slaavilaisista kielistä lähes 500 vuoden ajan. Kirjallisuutta alettiin tuottaa paikallisella murteella 1800-luvulla. Seuraavalla vuosisadalla alkoi joukkomuutto Yhdysvaltoihin ja Etelä-Amerikkaan. Toinen muuttoaalto tapahtui 1950-luvulla kun suuri joukko kroaatteja muutti muualle Eurooppaan sekä Australiaan. Samalla vuosikymmenellä alkoi myös kiihtynyt sulautuminen italialaisiin. Kielivähemmistöt saivat suojan vuoden 1947 perustuslaissa ja Molisen alueesta tuli autonominen vuonna 1963. Vähemmistöjen suojelemiseksi vuonna 1999 tehdyssä laissa mainitaan kroaatit. Italia ja Kroatia sopivat kroaattivähemmistön tukemisesta ja Kroatia avasi konsulaatin Montemitrossa vuonna 2004.

Nykypäivä

Kroaatin kieltä voi opiskella valinnaisena aineena muutamissa alueen peruskouluissa. Kroaattien asuma-alueen kunnissa ei ole velvoitetta julkaista asiakirjoja kroaatiksi, mutta niitä julkaistaan esimerkiksi kunnanvaltuustojen keskusteluista. Kroaattien asuma-alueella on myös paikoittain kroaatin ja italiankielisiä tienviittoja. Kroaatin kielisiä radiolähetyksiä tai lehtiä ei ole, mutta paikalliset voivat seurata Kroatialaisia julkaisuja. Kroaattiyhteisön pitkän eristäytyneisyyden vuoksi he ovat herättäneet kiinnostusta geenien tutkijoissa ja tutkimuksia on tehnyt esimerkiksi Rooman yliopisto. Lähes 90 % kroaateista käy säännöllisesti kirkossa. Italian ja kroaatin lisäksi osa puhuu albaniaa, jonka puhujia asuu samalla alueella kroaattien kanssa.
Duke Nukem 3D

Huomautuksia

Peli aiheutti aikalaisensa tappelupeli Mortal Kombatin tavoin paljon paheksuntaa väkivaltaisuutensa, sisältämänsä alastomuuden sekä myös päähenkilön letkeiden sananparsien, joiden takia peliä ehdittiin jopa haukkua sovinistiseksi, johdosta. Duke Nukem 3D oli kuitenkin nuoren ensimmäisen persoonan ammuntapeligenren vahvimpia ja teknologisesti kehittyneimpiä saavutuksia, ja siitä on tullut osa tietokonepelikulttuurin yleissivistystä.
Peli sisälsi runsaasti viittauksia maailmankuuluihin henkilöihin ja tapahtumiin, josta tuli lopulta koko pelisarjan tavaramerkki. Pelissä käydään kuuluisilla paikoilla, ja pelaaja voi esimerkiksi todistaa San Andreasin siirroksella tapahtuvan maanjäristyksen. Kohtauksessa Duke Nukem sanoo ”I ain’t afraid of any quake” viitaten tällä selkeästi tuolloin tekeillä olleeseen id Softwaren Quake-peliin. Lisäksi eräässä kohtauksessa päähenkilö löytää avaruuspukuunsa menehtyneen miehen ja toteaa: ”That’s one doomed space marine”, viitaten tällä kertaa kulttimaineen saaneeseen, vuonna 1993 julkaistuun Doomiin.

Lisäosat

Pelille julkaistiin aluksi kaksi lisäosaa, Atomic Edition ja Plutonium Pack. Myöhemmin julkaistiin kuitenkin enemmän lisämateriaalia, kuten lisäosat Duke Caribbean, Duke It Out In DC ja Nuclear Winter ja lopulta myös fanien luomat kartat olivat osa lukuisten uusien lisäosien kokonaisuutta. Peliin on ladattavissa harrastelijoiden tekemä ”High Resolution Pack”, joka muuttaa kaikki tekstuurit huomattavasti alkuperäistä tarkemmiksi ja sprite-objektit kolmiulotteisiksi. Myös objektien liikkeet on mallinnettu sulaviksi parannetussa versiossa. Uusia grafiikkapäivityksiä julkaistaan edelleen.
Alianza PAIS

Movimiento Alianza PAIS on ecuadorilainen lähinnä alkuperäisväestöä edustava puolue. Se perustettiin vuonna 2006. PAIS pääsi ensimmäistä kertaa hallitusvastuuseen sen kannattaman Rafael Correan voitettua presidentinvaalit 2006. Correa voitti marraskuun 2006 presidentinvaalit Alianza PAISin (Patria Altiva i Soberana) ja Partido Socialista Ecuatorianon tuella. Hän aloitti virkakautensa 15. tammikuuta 2007.
Gentamisiini

Rakenne, ominaisuudet ja käyttö

Gentamisiini eristettiin ensimmäisen kerran vuonna 1964 aktinobakteereihin kuuluvasta Micromonospora purpurea-lajista. Sitä tuottavat myös eräät muut Micromonospora-suvun lajit. Gentamisiini on seos kolmea yhdistettä gentamisiini C1:tä, gentamisiini C1a:ta ja gentamisiini C2:ta ja seoksessa on kaikkia komponentteja suunnilleen yhtä paljon. Nämä yhdisteet muistuttavat rakenteeltaan toisiaan ja jokaisessa niistä on kolmen aminosokerin purpurosamiinin, 2-deoksistreptamiinin ja garosamiinin muodostama perusrunko. Gentamisiini on valkoista amorfista ainetta, joka liukenee hyvin veteen ja poolisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, asetoniin, pyridiiniin ja dimetyyliformamidiin. Yhdiste on optisesti aktiivista ja sen kiertokyky vesiliuoksessa on +146. Yhdisteen tuotanto lääkekäyttöön perustuu biotekniseen prosessiin M. purpurean avulla
Gentamisiinin antibioottiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se sitoutuu bakteerien ribosomin 30S-alayksikköön ja estää proteiinisynteesin. Grampositiivisista bakteereista gentamisiini tehoaa stafylokokkeihin, mukaan lukien eräät MRSA-kannat, ja Listeria-suvun bakteereihin. Muut grampositiiviset bakteerit ovat vastustuskykyisiä. Vaikutuskirjo gramnegatiivisia bakteereja vastaan on laajempi. Gentamisiini tehoaa esimerkiksi Pseudomonas aeruginosaan ja moniin enterobakteereihin kuten kolibakteeriin ja Salmonella- ja Klebsiella-sukujen lajeihin. Lääkeaine annostellaan tyypillisesti ruiskeena suoneen tai lihakseen. Gentamisiinia voidaan käyttää esimerkiksi keuhkokuumeen, virtsatietulehduksen, verenmyrkytyksen, aivokalvontulehduksen, endokardiitin ja ihotulehdusten hoitamiseen. Eläinlääketieteessä gentamisiinia käytetään hevosten, lihakarjan ja siipikarjan antibioottina.
Gentamisiini on hyvin myrkyllistä välikorvan vestibulaarielimelle. Sitä voidaan käyttää Ménièren tautiin liittyvän huimauksen poistamiseen.

Haittavaikutukset

Merkittävin gentamisiinin haittavaikutus on sen myrkyllisyys sisäkorvan vestibulaarielimille. Tämän seurauksena gentamisiini voi aiheuttaa kuulon huononemista ja jopa kuurouden. Yhdiste on myös myrkyllistä munuaisille ja sen tiedetään aiheuttaneen munuaistulehduksia. Muita mahdollisia haittavaikutuksia ovat allergiset oireet kuten ihottuma ja maksan entsyymiarvojen muutokset.
Harmaatapakulo

Esiintyminen

Harmaatapakulot elävät Etelä-Amerikan luoteisosassa Boliviassa, Perussa, Ecuadorissa, Kolumbiassa ja Venezuelassa noin 4 900 neliökilometrin alalla.
Reijo Karhinen

Reijo Tapani Karhinen (s. 17. tammikuuta 1955 Juva) on suomalainen vuorineuvos ja yritysjohtaja. Hän oli OP-finanssiryhmän pääjohtaja vuosina 2007–2018, kunnes jäi eläkkeelle. Marraskuussa 2017 Karhinen nimitettiin Valtion kehitysyhtiö Vake Oy:n hallituksen puheenjohtajaksi.

Elämä ja ura

Karhinen varttui nelilapsisessa maanviljelijäperheessä Juvan kunnan Härkälän kylän Harjulan tilalla. Hän valmistui ylioppilaaksi Juvan yhteiskoulusta 1975 ja kauppatieteiden maisteriksi Turun kauppakorkeakoulusta vuonna 1979 pääaineenaan laskentatoimi. Opiskeluaikoinaan Karhinen työskenteli kesäapulaisena Turun Suomalaisessa Säästöpankissa. Muutoin hän on tehnyt koko opiskelujen jälkeisen työuransa OP-Pohjolan esimiestehtävissä.
Vuosina 1979–1984 Karhinen toimi Juvan Osuuspankin apulaisjohtajana, minkä jälkeen hän työskenteli toimitusjohtajana Varkauden (1985–1988), Savonlinnan (1988–1990) ja Kuopion (1990–1994) Osuuspankeissa. Vuonna 1994 Karhinen kutsuttiin Osuuspankkien Keskusliiton (OKL) ja Osuuspankkien Keskuspankin (OKO) johtokuntien jäseneksi.
Osuuspankkikeskuksen toimitusjohtajana ja OP-ryhmän pääjohtajan varamiehenä Karhinen toimi vuodesta 1997. Vuonna 2007 hänet nimitettiin OP-Pohjola-ryhmän pääjohtajaksi.
Karhinen on ollut useana vuonna ansiotuloiltaan Suomen sadan hyvätuloisimman joukossa. Vuonna 2009 hänelle myönnettiin vuorineuvoksen arvonimi ensimmäisenä koko työuransa finanssialalla tehneenä henkilönä. Karhinen on naimisissa ja hänellä on neljä lasta. Hän harrastaa golfia ja metsänhoitoa vapaa-ajan maatilallaan Pihlajaveden rannalla.
Karhisella on ollut runsaasti luottamustoimia pankkien ja eläkesäätiöiden hallintoelimissä. Lisäksi hän kuuluu muun muassa sosiaalialan järjestön HelsinkiMission valtuuskuntaan.
Walter Ekström

Fritz Walter Ekström (1871–1920) oli suomalainen juristi. Hän oli 1909–1920 Helsingin yliopiston roomalaisen oikeuden ja kansainvälisen yksityisoikeuden sekä lainopin ensyklopedian professori.
Rikkivety

Synty ja valmistus

Yleensä laboratoriokäyttöön tarkoitettu rikkivety valmistetaan rautasulfidin ja laimean rikkihapon välisellä reaktiolla.
FeS(s)+H₂SO₄(aq) → H₂S(g)+FeSO₄(aq)
Rikkivetyä syntyy myös johdettaessa vetyä sulaan rikkiin tai happojen vaikuttaessa sulfideihin.  Sitä voi syntyä vaarallisia määriä, jos alkaliseen vetysulfidiliuokseen sekoittuu happoa: 
NaHS(aq)+H⁺(aq) → H₂S(g)+Na⁺(aq)
Luonnossa rikkivetyä syntyy myös monien rikkipitoisten orgaanisten yhdisteiden hajotessa.

Kemialliset ominaisuudet

Rikkivety on herkästi syttyvä, jopa räjähtävä kaasu, joka liukenee melko runsaasti veteen. Se on heikko kaksiarvoinen happo, jonka happotähteitä ovat vetysulfidi- ja sulfidi-ionit.
Rikkivety saadaan suprajohtavaksi noin –70 °C asteen lämpötilassa, mutta siihen vaaditaan yli 1,5 miljoonaa kertaa ilmakehän paine.

Käyttö

Rikkivetyä käytetään reagenssina analyyttisessä kemiassa.

Esiintyminen

Rikkivetyä esiintyy esimerkiksi kemiallisessa metsäteollisuudessa, vaikkapa sulfaattisellutehtaiden prosessi- ja jätevedenkäsittelytiloissa, joissa liikuttaessa on siksi useasti käytettävä rikkivetymittaria, jonka hälyttäessä pitää tilasta poistua tai, jos on mukana, ottaa hengityssuojain, vaikkapa paineilmahengityslaite, käyttöön. Samanlainen rikkivetyvaara esiintyy myös kunnallisia jätevesiä käsittelevissä pumppaamoissa ja puhdistamoissa.

Terveysvaikutukset

Yleisin altistumistapa rikkivedylle on hengitysilman mukana, hengitysteiden kautta.
Rikkivedylle altistuminen voi pahimmissa tapauksissa johtaa kuolemaan. Lievemmissä tapauksissa rikkivedylle altistuminen aiheuttaa yleisimmin pahoinvointia, huimausta, ja hengitysvaikeuksia. Yleisesti on todettu yskää, kurkkukipua ja päänsärkyä.
Rikkivedylle altistuneilla on joissakin tapauksissa todettu tärinää ja voimakkaita kouristuksia sekä tasapainon häiriintymistä. Myös houreita, hajuaistin halvaantumista, rintakipua, silmävaivoja ja mahdollista ruokahalun vähenemistä on esiintynyt. Jo yksi henkäys korkean rikkivetypitoisuuden omaavaa kaasua voi aiheuttaa tajunnanmenetyksen ja astmaatikoille jopa pieni määrä sisäänhengitettynä voi aiheuttaa keuhkoputken ahtaumaa. Rikkivedylle altistuminen lisää keskenmenon riskiä.
Rikkivedyn myrkyllisyys on verrattavissa vetysyanidiin; se estää soluhengitykseen osallistuvien entsyymien toiminnan.
Riihijärvi (Mänttä-Vilppula)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 96 hehtaaria, se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Vehkajärven valuma-alueella (35.49), jonka Kangasjärven alueeseen (35.492) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119 metriä mpy.
Nehebkau

Nehebkau tai Nehebkam oli muinaisen Egyptin mytologiassa käärmejumala sekä demoni, joka on auringon jumala Ran uskollinen palvelija tämän aluksessa. Hän on myös alamaailman sisäänkäynnin vartija. Nehebkau on saattanut alun perin olla vainajia pelotteleva käärme, mutta on sittemmin kohotettu hyväksi alkujumalaksi, ikuisen ajan herraksi ja kuolleiden toivoksi.
Pornonäyttelijä

Pornonäyttelijä on henkilö, joka esiintyy pornoelokuvissa. Useimmiten pornonäyttelijät esiintyvät alasti. Osa pornonäyttelijöistä on erikoistunut tiettyihin pornoelokuvien tyylilajeihin, joista heidät tunnetaan hyvin.
Tunnettuja miespuolisia pornonäyttelijöitä ovat Ron Jeremy ja John Holmes. Naispuolisista pornonäyttelijöistä tunnettuja ovat Jenna Jameson ja Jenna Haze.
Jotkut miespuolisista pornonäyttelijöistä ovat erikoistuneet homopornoon.