Metsäkansa

Palvelut

Metsäkansa on tyhjentynyt palveluista, mutta esimerkiksi postipalvelut kylällä ovat säilyneet Metsäkansan entisellä rautatieasemalla toimivan matkailumaatilan ansiosta, joka tuottaa muitakin palveluita kylälle. Kylällä on myös lääkäriasema sekä rakennus-urakointiin ja maanrakennukseen liittyviä palveluita. Viimeinen kyläkauppa kylältä lopetti vuodenvaihteessa 2001–2002. Postipankin konttorin toiminta päättyi jo kymmenisen vuotta aiemmin. 
Kylän koulu lakkautettiin 1973. Alueen koululaiset käyvät koulua Kärjenniemessä 5 km päässä.
Metsäkansassa toimi Metsäkansan tiilitehdas 1953-1970.
Talolan kylän kaakkoispuolella toimi 1950-luvulta 1980-luvulle saakka Nyystilän puutarha.

Liikenneyhteydet

Kaikki Toijalan ja Valkeakosken väliset linja-autovuorot kulkevat kylän lävitse. Näitä yhteyksiä tukevat myös koululaisten tarpeisiin muokatut linja-autovuorot Viialaan, jotka kulkevat myös samaa reittiä kylää halkovaa Toijalantietä myöden. Arkisin myös paikallisliikenteessä on omia vuoroja Metsäkansan ja Valkeakosken keskustan välillä. Metsäkansan liikenteellinen sijainti on erinomainen, sillä etäisyyttä kylältä (kirkolta) valtateille 3 ja 9 (Helsinki-Tampere ja Turku-Tampere) on vain 1,5 kilometriä.
Toijalantien rinnalla kylää halkoo myös Valkeakosken rata, jolla on nykyisin vain tavaraliikennettä.

Etäisyydet

Etäisyydet Metsäkansasta lähimpiin kuntakeskuksiin ovat: Toijala 9 km, Valkeakoski 12 km, Lempäälä 15 km ja Tampere 32 km.

Kyläalue

Metsäkansaa sellaisenaan ei tunneta maarekisterikylänä, vaan kylä koostuu virallisesti seitsemästä pienemmästä kylästä. Näitä kyliä ovat Ylenjoki, Rytiälä, Partala, Taloila, Poukkala, Koivuporras nyk. Pietola ja Muti. Postinumeroalue 37850 Metsäkansa käsittää alueita vielä laajemmalta mm. Konhon alueen.
Metsäkansaa ympäröivät metsäalueet nousevat pääsääntöisesti yli 100 metrin, korkeimpia paikkoja on Metsäkansan itäpuolelle jäävällä metsäalueella oleva Torninmäki, jonka korkein kohta on n. 132 metriä merenpinnasta mitattuna.
Alue on luonnonympäristöltään viljelysten ja metsien vuorottelun luonnehtimaa monimuotoista ympäristöä, johon kuuluu myös Vanajaveden ranta-aluetta lännessä sekä pieninä järvinä Ylenjärvi ja Niittystenjärvi. Merkittävimmät alueen pienvedet ovat Ylenjoki, joka virtaa Ylenjärvestä Vanajaveteen sekä Niittystenjärvestä Ylenjärveen viljelysten keskellä virtaava Mudinoja. Laajin suo alueella on Mamsellinkorpi Malmijärvi, joka on ojitettu ja rautatien kahteen osaan jakama.

Nähtävyydet

Sääksmäen seurakunnan Metsäkansan kirkko on rakennettu 1930-luvulla. Se on pienen kokonsa vuoksi suosittu vihkikirkkona, jossa aika-ajoin järjestetään myös mm. kirkkokonsertteja. Kirkon ympärillä on myös pieni hautausmaa. Kirkon on rakennuttanut ja silloiselle Metsäkansan rukoushuoneyhdistykselle lahjoittanut vuorineuvos Emil Aaltonen, joka on syntynyt Metsäkansassa. Käyttöönsä kirkko on vihitty juhannuksena 1939. Kirkon tontin on lahjoittanut Pietolan tilasta aikanaan Irja ja Pekka Laine.
Metsäkansan kirkon vieressä Pietolassa on piha-alueella vanha väentupa sekä navetta, jotka ovat säilyneet 1918 vuoden tapahtumista. Pietolan päärakennus oli ensimmäinen talo, joka poltettiin kylässä. Pietolaa vuokrataan juhliin sekä kokouksille.
Sääksmäen-Metsäkansan Nuorisoseura ry:n toimitalo ja juhlatila on nimeltään Tapiola. Rakennus on valmistunut v. 1923. Huoneistoala on 280 m2 ja tilaan mahtuu 250 henkilöä. Tapiola sijaitsee keskeisellä paikalla kyläaukealla männikköisen mäen harjalla. Myös Metsäkansan vanha asemarakennus ja koulurakennus on säilytetty kylässä. Molemmissa on toimintaa.

Historia

Kenttätyöajalla 21.5.–29.5.2009 on Metsäkansan alueelta inventoitu neljä kivikautista asuinpaikkaa (tutkimuksen tilaaja Valkeakosken kaupunki, tekijät: Mikroliitti Oy, Timo Jussila).
Kivikautiset asuinpaikat ovat Ylenjärvi 1, Ylenjärvi 2, Suojala ja Niittystenjärvi. Alueelta ei  tunneta kiinteitä muinaisjäännöksiä, mutta mainitut kohteet on rauhoitettu muinaismuistolailla.
Suomen Kansalaissodan lopun häämöttäessä punaisten joukkojen pako muodostui Etelä-Suomen läpi etenevien laumojen ryöstöretkeksi. Huolto ei toiminut ja kostomentaliteetti yllytti poltetun maan taktiikkaan. Tampereen taisteluista perääntyvillä punaisilla oli keväällä 1918 sotilasesikunta Metsäkansassa. Kylässä säilytettiin myös siviilivankeja, joita oli tuotu sinne mm. Valkeakoskelta. Punaiset eivät oikeastaan tienneet, mitä tekisivät vangeille, vaikka tappoivatkin heistä osan. Punaisten ylipäällikkö Eino Rahja vieraili esikunnassa ja antoi paikalla olleille punaisten johtajille ohjeita vankien käsittelystä. Punaiset todistivat myöhemmin valtiorikosoikeudessa Rahjan sanoneen: "Mitä perkelettä te vankeja minulle raastatte, minä ne kuitenkin tapan, niin että toimikaa vankeja kohden tästälähin oman päänne mukaan, tappakaa ne pois." Punaiset tappoivat suuren osan Konhon kartanossa olleista vangeistaan ennen kuin pakenivat paikkakunnalta valkoisten vastahyökkäyksen alta. Samassa yhteydessä he sytyttivät kylän rakennukset tuleen. Metsäkansan kylästä ei jäänyt juuri mitään jäljelle ja Metsäkansasta muodostui yksi pahimmin tuhoutuneita kyläkuntia koko Suomessa.

Yhdistykset ja seurat

Metsäkansan kyläyhdistys on kylän virkeimmin toimiva yhdistys. Se järjestää vuosittain RoadTripin, jonka yhteydessä on muun muassa peräkonttikirppis, vanhojen autojen kokoontumisajo ja köydenvetokisa. Yhdistys myös julkaisee lehteä, joka jaetaan kaikkiin talouksiin. Kyläyhdistys on myös aktivoinut kyläläisiä, yhteisen kyläillan ponnistuksena kylän uusi kyläsuunnitelma ilmestyy vuoden lopussa. Yhdistyksen jäsenmäärä on lähtenyt nousuun.
Metsäkansan maamiesseura on vanha seura kuten sen yhteydessä oleva maa-ja kotitalousnaiset. Kummankin yhdistyksen toiminta on rauhallista, aika ajoin järjestäen mm. erilaisia retkiä lähiseuduille.
Sääksmäen-Metsäkansan Nuorisoseura ry on perustettu 1910. Nykyinen toimitila eli nuorisoseurantalo Tapiola valmistui 1923.
Metsäkansan Hevosurheilijat ry edustaa uudempaa yhdistystoimintaa kylässä ja on perustettu etenkin hevos- ja ratsastusharrastajia ajatellen.