google/wiki40b huggingface dataset:
Näyttelijälakko 1963–1965

Näyttelijälakko 1963–1965 oli Suomessa tapahtunut työtaistelu, jossa Suomen Näyttelijäliitto kielsi jäseniään tekemästä uusia elokuvasopimuksia. Lakko kesti alkuvuodesta 1963 aina kesään 1965 saakka. Yhdessä television yleistymisen kanssa näyttelijälakko merkitsi suurta muutosta suomalaiselle elokuvalle. Pitkä studiossa kuvattujen elokuvien perinne loppui täysin, minkä seurauksena Suomen Filmiteollisuus hakeutui konkurssiin vuonna 1965. Elokuvia tuotettiin vähän, ja niiden näyttelijöinä käytettiin liittoon kuulumattomia ja harrastajanäyttelijöitä.
Lakon myönteisenä vaikutuksena suomalaisen elokuvan ilmaisuvalikoima monipuolistui: sarjatuotettujen studioelokuvien tekijöiden sijaan kärkeen nousivat ”uuden aallon” auteur-tyyliset ohjaajat kuten Risto Jarva, Erkko Kivikoski, Maunu Kurkvaara, Jaakko Pakkasvirta ja Eino Ruutsalo. He kuvasivat elokuvansa aidoissa miljöissä, kevyellä tuotantoryhmällä ja tuoreita näyttelijäkasvoja käyttäen. Elokuvat perustuivat valtaosin alkuperäiskäsikirjoituksiin eivätkä studioelokuvien tapaan jo tunnettuihin näytelmiin tai romaaneihin. Taloudellisesti tuotanto oli riskipitoista: monien tuotantojen omilleen pääsy oli kiinni siitä, saiko elokuva jälkikäteen valtionpalkinnon vai ei.

Tapahtumien kulkua

Suomen filmivalmistajien liitto ja Suomen Näyttelijäliitto aloittivat vuoden 1963 alusta neuvottelut näyttelijöiden palkkioista. Näyttelijät vaativat yli 50 prosenttia aiempaa suurempia palkkioita tilanteessa, jossa he saivat houkuttelevia työtarjouksia teattereiden ja elokuvien lisäksi televisiosta. Näyttelijä­liiton vaatimuksiin kuului myös niin sanottu ”televisiopykälä”, jonka perusteella elokuvien valmistajan olisi ollut tilitettävä 25 prosenttia elokuvan televisio­esitys­oikeuksista saamistaan tuloista näyttelijöille. Elokuvatuottajat suostuivat lopulta runsaan 20 prosentin palkkiokorotuksiin mutta eivät televisiopykälään, jonka he katsoivat aiheuttavan samankaltaisia vaatimuksia elokuvanteon muiltakin työntekijäryhmiltä. Tuottajien mielestä näyttelijöiden vaatimukset olivat lisäksi ristiriidassa vuonna 1961 uusittuun tekijänoikeuslakiin nähden.
Neuvottelut päättyivät Näyttelijäliiton kieltoon tehdä uusia elokuvasopimuksia. Lakko saattoi jatkua, koska näyttelijät saivat yhä enemmän töitä televisiosta korvaamaan elokuvarooleja. Myös Ruotsin teatteriliitto tuki Suomen lakkoa ja kehotti jäseniään olemaan menemättä suomalaisiin elokuvatuotantoihin. Eniten lakosta kärsivät elokuvatuotantoyhtiöt. Niistä vain Tommi Rinteen 1963 perustama Keskus-Elokuva Oy hyväksyi kaikki näyttelijöiden vaatimukset televisiopykälää myöden.
Näyttelijälakon aiheuttamien vaikeuksien takia lähes koko ohjaajapolvi vaihtui. Studiokauden ohjaajista uraansa jatkoivat 1960-luvun puolenvälin jälkeen oikeastaan vain Edvin Laine ja Matti Kassila. Monien muiden elokuvahankkeiden ohella Kassilan kaavailema hanke neljänneksi (aikajärjestyksessä kolmanneksi) Palmu-elokuvaksi Lepäisit jo rauhassa, komisario Palmu kaatui lakon myötä, koska Joel Rinne ja muut pääosien ammattinäyttelijät eivät olleet käytettävissä.
Pirttikylä

Kyliä

Ahlholm, Berga (Bruksbacken), Brännskogen, Dalbacken, Elgmossa, Hag, Högbacka, Korpbäcken, Laplom, Mattlars, Nordbäck, Norrback, Nuolijärvi (Nojärv), Pilkbacken, Piparsidan, Pirttikylän kirkonkylä (Pörtom kyrkoby), Pörtbäcken, Sarne, Sidbäck, Sommarback, Stubbhagen, Svarvarbacken, Södrabyn, Taali (Johannesdal), Velkmossen, Västerskogen, Östrabyn
Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Pirttikylässä oli kaksi taajamaa: kirkonkylä (440 asukasta) ja Närvijoki (yhteensä 548 asukasta, joista 28 Pirttikylän puolella). Närvijoen taajama sijaitsi pääosin Jurvan puolella.
Azad

Azad (s. 1. tammikuuta 1974) on saksalainen rap-artisti. Hän on kurdi ja muutti lapsena vanhempiensa kanssa Kurdistanista Saksaan. Azad toimi aiemmin rap-yhtyeessä Asiatic Warriors. Sen hajottua hän aloitti soolouran. Azad on julkaissut tähän mennessä yhdeksän sooloalbumia. Azad oli myös rap-yhtyessä nimeltään Agro-Berlin. Sen hajottua hän aloitti soolouran. Azad ja Bushido ovat tehneet monta yhteistä kappaletta.
Parsan luonnonpuisto

Parsan luonnonpuisto (Parsa Wildlife Reserve) on 499 km² laajuinen luonnonsuojelualue Nepalin eteläosassa, Narayanin vyöhykkeen Parsan piirikunnassa Keskisen Terain (alankovyöhykkeen) alueella. Puiston kasvillisuus on pääosin subtrooppista metsää, ja eläimistöön kuuluvat mm. intiannorsu, intiantiikeri ja leopardi, sekä yli 500 lintulajia. Alueen länsipuolella on Chitwanin kansallispuisto.
Jakotislaus

Jakotislausta eli fraktioivaa tislausta käytetään, kun halutaan valmistaa hyvin puhtaita tuotteita, kuten petrokemian teollisuudessa ja öljynjalostuksessa, valmistettaessa raakaöljystä esimerkiksi bensiiniä. Tällöin usein puhutaan virheellisesti krakkauksesta, joka on pitkien hiilivetyjen pilkkomista lyhyemmiksi.

Toiminta

Jakotislaukseen voidaan käyttää joko täytekappale- tai pohjakolonnia; petrokemiassa yleisesti käytetään pohjakolonneja. Jakotislauksessa haihtunut höyry johdetaan suoraan ylemmälle keittopohjalle, jonne se osittain kondensoituu ja kiehuu taas uudelleen. Raskaampaa komponenttia kondensoituu enemmän kuin haihtuvampaa. Ylemmällä pohjalla olevaa nestettä valuu pohjalta takaisin alemmalle pohjalle, kun taas höyry nousee edelleen ylemmälle pohjalle. Esimerkiksi öljyn tislauksessa näitä pohjia on esimerkiksi 40 kappaletta, jolloin öljyn eri ainesosat saadaan erotettua hyvinkin tarkkaan. Eri fraktiot voidaan ottaa talteen eri pohjilta. Pohjien lukumäärä määräytyy kolonnin käyttöviivan ja höyryseoksen tasapainokäyrän sekä kolonnin arvioidun hyötysuhteen perusteella. Pohjakolonni on monimutkaisempi ja kalliimpi valmistaa kuin täytekappalekolonni, mutta sen laskeminen on yksinkertaisempaa.
Yrjö Haussila

Yrjö Gabriel Ahlberg myöh. Haussila (15. syyskuuta 1890 Seinäjoki – 26. helmikuuta 1961 Tampere) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat konduktööri Karl Ahlberg ja Emma von Hausen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1926 Ester Haapasalon kanssa.

Opinnot

Ahlberg kävi Tampereen teollisuuskoulun vuosina 1909–1911 ja teknillisen opiston vuosina 1912–1915. Hän suoritti Taistelukoulun luutnanttikurssin vuonna 1930 ja kapteenikurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuosina 1936–1937.

Jääkäriaika

Ahlberg liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 15. joulukuuta 1915, josta hänet laskettiin siviilitöihin 26. helmikuuta 1916. Takaisin pataljoonan täydennysjoukkoon hän palasi 1. maaliskuuta 1916. Saksan meriesikunnan palvelukseen hänet komennettiin 23. heinäkuuta 1916, joka lähetti hänet erikoistehtäviin Suomeen, josta hän palasi 11. helmikuuta 1917 pataljoonan täydennysjoukkoon. Täydennysjoukosta hänet siirrettiin 12. huhtikuuta 1917 pataljoonan 1. komppaniaan ja edelleen 23. syyskuuta 1917 pataljoonan pioneerikomppaniaan.

Sisällissodan jälkeinen aika ja Viron vapaussota

Ahlberg palveli sisällissodan jälkeen edellä mainitusta rykmentistä muodostetun Porin jalkaväkirykmentti n:o 2:n 3. pataljoonassa joukkueenjohtajana. Armeijasta hän erosi 11. helmikuuta 1919 vain liittyäkseen Viron vapaussotaan joukkueenjohtajaksi Ensimmäiseen suomalaiseen vapaajoukkoon ja sen 1. komppaniaan. Hän osallistui Viron vapaussodassa osaa taisteluihin muun muassa Riiginkylässä. Uudelleen armeijan palvelukseen hän astui 9. syyskuuta 1919 ja hänet sijoitettiin ensin nuoremmaksi upseeriksi ja myöhemmin komppanian varapäälliköksi Savon jääkärirykmenttiin ja myöhemmin Savon prikaatin 3. pataljoonaan. Hänet siirrettiin 25. syyskuuta 1930 Vuoksen jääkäripataljoonaan, mistä hänet siirrettiin 16.5.1931 kaasusuojelu-upseeriksi Savon prikaatin esikuntaan ja 1. heinäkuuta 1933 alkaen Aliupseerikoulun johtajan apulaiseksi uudelleen Vuoksen jääkäripataljoonaan, joka nimettiin myöhemmin Jääkäripataljoona 4:ksi.

Talvi- ja Jatkosota

Haussila (nimi vaihtui vuonna 1935) osallistui talvisotaan Jalkaväkirykmentti 26:n komentajana ja osallistui taisteluihin Vuokselassa ja Vuosalmella. Välirauhan aikana hän toimi 8. Divisioonan Jalkaväenkoulutuskeskuksessa pataljoonan komentajana, mistä hänet siirrettiin 6. Prikaatin konekiväärikomppanian päälliköksi ja edelleen nostomieskoulutuskeskuksen päälliköksi ja vielä ennen jatkosodan syttymistä hänet siirrettiin Linnoituspataljoona 9:n komentajaksi. Jatkosotaan hän osallistui aluksi edelleen Linnoituspataljoona 9:n komentajana, josta hänet siirrettiin Jalkaväenkoulutuskeskus 1:een pataljoonan komentajaksi. Hän toimi myös pataljoonan komentajana sodan aikana Jalkaväenkoulutuskeskus 23:ssa ja 29:ssä ja osallistui taisteluihin Kuokkalammella, Ensossa ja Keski-Kannaksella.

Luottamustoimet

Ahlberg toimi Savon prikaatin kunnianeuvoston varajäsenenä vuonna 1928 ja jäsenenä vuonna 1929.
Kaari Raivio

Kaari Helinä Raivio (s. 1934) on suomalainen kirjeenvaihtaja ja taiteilija Akseli Gallen-Kallelan tyttären Kirsti Gallen-Kallelan tytär.
J. E. Rosberg

Johan Evert Rosberg (18. kesäkuuta 1864 Kirkkonummi – 20. maaliskuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen maantieteilijä ja Helsingin yliopiston maantieteen ylimääräinen professori vuodesta 1902 ja professori vuodesta 1912. Rosberg teki tutkimusmatkoja Eurooppaan ja Aasiaan. Hän julkaisi maantieteen oppikirjoja ja karttakirjoja. 
Rosbergin vanhemmat olivat apteekkari Viktor Rosberg ja Eva Charlotta Karolina Bruncrona. Hän pääsi ylioppilaaksi 1883 Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta ja hän valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1886, filosofian lisensiaatiksi 1895 ja filosofian tohtoriksi vuonna 1900.
Pörssi (opiskelijajärjestö)

Pörssin toiminta

Yhdistyksen tehtäviin kuuluu jäsentensä etujen valvominen ja erilaisten opiskelua tehostavien sekä helpottavien palveluiden tarjoaminen. Pörssi myös tekee yhteistyötä opiskelijoille hyödyllisten verkostojen kanssa, tukee opiskelijoiden urheilu- ja liikuntatoimintaa sekä järjestää esimerkiksi erilaisia yritysvierailuita, ekskursioita sekä juhlia. Edellä mainittujen kuukausittaisten tapahtumien lisäksi vuoden tärkeimpiä tapahtumaviikkoja ovat fuksiviikot, vuosijuhlaviikot ja vappuviikot. 
Pörssin järjestämiä tapahtumia ovat mm. Pörssin Perinteinen rinnerieha sekä akateeminen ura- ja rekrytointitapahtuma Firmamessut. Aikaisemmin Pörssi järjesti myös valmennuskurssia kauppakorkeakouluun pyrkiville. 
Jyväskyläläinen opiskelijatapahtuma Kauppakadun Appro sai aikoinaan alkunsa 1970-luvulla AIESEC-pörssiläisten perustamana.
Yhdistyksellä on oma jäsenlehti "Pörssikurssi – Kapitalistisen ilosanoman tuoja", joka ilmestyy viisi kertaa vuodessa. Lehti käsittelee ajankohtaisia kauppatieteiden opiskelijoita koskettavia asioita. Lisäksi yhdistyksen blogista Pörssikupla löytyy ajankohtaisia tekstejä toiminnasta ja tapahtumista.

Pörssin kulttuuri

Pörssin jäseniä kutsutaan tuttavallisesti pörssiläisiksi. Ensimmäisen vuoden opiskelijat ovat fukseja; virallisesti heistä tulee pörssiläisiä fuksiaisissa Harjun päällä vannottavan "Pörssiläisen valan" jälkeen. Pörssin järjestämiin vapaa-ajan tapahtumiin pörssiläiset pukeutuvat valkoisiin opiskelijahaalareihinsa. Pörssin toimintaan liittyy paljon perinteisiä tapahtumaperinteitä eri vuoden aikoina. Pörssin alumnit ry perustettiin vuonna 2014 ja alumnitoiminta onkin vahvistunut entisestään yhdistyksen perustustamisen myötä.
Iso Oksjärvi (Jämsä)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,9 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Virtalanojan valuma-alueeseen (14.264) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122 metriä mpy.
Monte Carlo -simulaatio

Monte Carlo -simulaatio on numeerisen mallintamisen menetelmä, jossa hyödynnetään todennäköisyyslaskentaa ja tilastotiedettä. Siinä toistetaan samantapaisia laskelmia useita kertoja peräkkäin käyttäen jotain nk. Monte Carlo -algoritmia. Tulos ei ole tarkka. Sitä käytettäessä virheen todennäköisyys voidaan kuitenkin asettaa halutulle tasolle mutta tarkkuuden kasvaessa myös suoritusaika kasvaa. Nimensä simulaatiomenetelmä on saanut Monte Carlon kasinoista.

Käyttö

Menetelmä sopii erityisen hyvin moniulotteisille ongelmille, joiden lähtötietojen tiedetään olevan epätarkkoja. Eräs tunnetuimmista Monte Carlo -simulaatioiden sovelluksista on sääennusteissa käytetyt parviennusteet. Niissä samaa ilmakehämallia ajetaan hiukan erilaisin lähtötiedoin samalle ennustusjaksolle kymmeniä, jopa satoja kertoja. Tällöin malliajojen tulosten hajonnasta voidaan tehdä johtopäätöksiä sääilmiöiden todennäköisyyksistä ja ennusteiden epävarmuudesta.

Esimerkki Monte Carlo -algoritmista

Eräs Monte Carlo -menetelmän käyttötavoista on nopea tarkastus, onko kokonaisluku N alkuluku. Monte Carlo -algoritmia menetelmässä valitaan satunnaisesti joukko kokonaislukuja väliltä 2 ja ½N. Mikäli jokin näistä luvuista jakaa N:n niin, että lopputulos on kokonaisluku, ei N ole alkuluku. Monte Carlon algoritmi antaa "melko varman" vastauksen ongelmaan erittäin nopeasti verrattuna muihin menetelmiin.
Anders Wirenius

Anders Wirenius (ven. Андрей Андреевич Вирениус, Andrei Andrejevitš Virenius; 29. huhtikuuta 1850 Pietari – 29. elokuuta 1919 Hatsina) oli keisarillisessa Venäjän laivastossa palvellut suomalainen vara-amiraali.
Wireniuksen isä oli suomalainen kauppa-asiamies Pietarissa. Wirenius aloitti merikadettikoulutuksensa 1865 saavuttaen luutnantin arvon 1874. Hän toimi useiden sota-alusten päällikkönä vuosina 1886–1901 (risteilijä Afrika, risteilijä Pamjatj Asova, eskaaderipanssarilaiva Pobeda, panssarilaiva Orel). Hänestä tuli pääesikunnan merisotatieteellisen osaston johtaja 1901 ylentyen kontra-amiraaliksi 27. huhtikuuta 1902. Muita tehtäviä sen jälkeen olivat laivaston pääesikunnanpäällikön apulainen, esikuntapäällikkö ja meriministeri. Hänelle myönnettiin ero palveluksesta vara-amiraalina 2. marraskuuta 1908.
Vara-amiraali Anders Wireniukselle alkoi tämän jälkeen 10. lokakuuta 1909 ura Suomen suuriruhtinaskunnan venäläistyneessä senaatissa, jossa hän toimi ensin kuukauden päivät talousosaston vt. varapuheenjohtajana ennen kenraaliluutnantti Vladimir Markovin nimitystä. Wirenius itse toimi Markovin senaatissa ensin kirkollisasian toimituskunnan päällikkönä 1909–1911, sen jälkeen kauppa- ja teollisuustoimituskunnan päällikkönä 1911–1912 ja uudelleen kirkollisasian toimituskunnan päällikkönä 1912–1917 Markovia seuranneessa Borovitinovin senaatissa. Mihail Borovitinov samoin kuin kenraalikuvernööri F. A. Seyn vangittiin 16. maaliskuuta 1917, jonka jälkeen Anders Wirenius toimi talousosaston vt. puheenjohtajana aina parlamentaarisen suomalaisen Tokoin senaatin nimittämiseen asti eli 26. maaliskuuta 1917.
Keskenmeno

Keskenmeno tarkoittaa ihmisillä raskauden itsestään tapahtuvaa keskeytymistä ja alkion tai sikiön poistumista kohdusta joko itsestään tai lääkärin avustamana. Keskenmenossa syntyvä sikiö ei ole elinkelpoinen ja useimmiten kuolee.
Ihmisillä keskenmenon katsotaan tapahtuvan ennen 22. raskausviikon loppua tai kun sikiö painaa alle 500 grammaa. Mikäli sikiö painaa yli 500 grammaa tai raskaus keskeytyy 22. raskausviikon jälkeen, kyseessä katsotaan olevan ennenaikainen synnytys, koska syntyvä lapsi voidaan saada pidettyä hengissä. Ennenaikaisen synnytyksen ja keskenmenon raja on lääketieteen kehittyessä siirtynyt aiemmaksi. Viikon 22 jälkeen tapahtuva tai yli 500 grammaa painavan sikiön kuolemaa kutsutaan kohtukuolemaksi.
Keskenmeno merkitsee lähes aina lapsen kuolemaa, sillä näin varhaisessa kehitysvaiheessa syntyvällä sikiöllä on nykylääketieteen keinoin vain teoreettiset elinmahdollisuudet. Jos raskaus keskeytyy spontaanisti 23.–37. raskausviikolla, kyseessä ei ole enää keskenmeno vaan ennenaikainen synnytys, ja syntyvää lasta sanotaan tällöin keskoseksi. Keinotekoisesti aiheutettua raskauden keskeytymistä kutsutaan puolestaan abortiksi.
10–15 % tiedossa olevista raskauksista keskeytyy ennen 22. raskausviikon päättymistä ja valtaosa (80 %) niistä kahdeksan ensimmäisen raskausviikon aikana .
Todellinen raskauksien keskenmenon osuus kaikista raskauksista on vielä suurempi. On arvioitu, että jopa kolmasosa raskauksista keskeytyy itsestään. Suurin osa keskenmenoista tapahtuu aivan raskauden alkuvaiheessa, ennen kuin nainen on tietoinen raskaudestaan. Suurimmassa osassa näistä keskenmenoista nainen ei huomaa mitään kuukautisten mahdollisen pienen epäsäännöllisyyden lisäksi, ja näin alkuvaiheen raskaus ja keskenmeno ei tule koskaan tietoon. 
Yleisimpien, varhaisvaiheessa tapahtuvien keskenmenojen tavallisin syy on viallinen siittiö- tai munasolu. Arvioiden mukaan yli puolet yksittäisistä keskenmenoista johtuu sikiön kromosomipoikkeavuuksista.

Myöhäinen eli keskiraskauden keskenmeno

Huomattavasti vähemmän keskenmenoja aiheutuu 12. raskausviikon jälkeen, jolloin voidaankin puhua myöhäisestä tai keskiraskauden keskenmenosta. 12. raskausviikon jälkeen tapahtuneita raskauden keskeytyksiä kutsutaan myöhäisiksi keskenmenoiksi mutta ennen kuin 22 raskausviikkoa on täynnä tai sikiö painaa 500 grammaa. Tämän jälkeen kyseessä on kohtukuolema tai ennenaikainen synnytys. 
Myöhäisen keskenmenon kokeneille termi ei useinkaan tunnu sopivalta kuvaamaan menetyksen vakavuutta ja vaikutusta. Sureville vanhemmille kokemus hahmottuu lähinnä odotetun ja rakastetun lapsen menettämisenä. 
Yleisimmin myöhäisen keskenmenon hoito on lääkeellinen kohdun tyhjennys alakautta eli synnyttämällä. Hoito tehdään sairaalassa yleensä erillään muista synnyttäjistä, ja kivun lievitykseen on tarjolla tehokkaita vaihtoehtoja.
Myöhäinen keskenmeno voi usein jäädä epätäydelliseksi, jolloin kohtuun jää istukka- tai sikiökudosta. Tällaisissa tapauksissa kohdun tyhjennys tehdään yleensä gynekologin suorittamalla kaavinnalla.
FC TVMK

Historia

Virallisesti TVMK perustettiin vuonna 1990, mutta sen samanniminen edeltäjä perustettiin jo vuonna 1951. Kirjaimet TVMK tulevat sanoista Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaat. Joukkue on kuulunut Viron uudelleenitsenäistymisen jälkeen sarjan kärkipään joukkueisiin ja voittanut lukuisia mitaleita.
Lyhyen historiansa aikana TVMK on tunnettu lukuisilla nimillä. Vuonna 1992 se vaihtoi nimekseen TVMV, 1993 Nikol, mistä eriytyi myöhemmin FC Lantala ja TVMK jatkoi nimellä FC Tevalte, myöhemmin  Tevalte-Marlekor ja Marlekor ennen kuin vuonna 1997 palasi nykyiseen nimeensä.
Kaudella 2008 seura ajautui talousvaikeuksiin ja toiminnan jatkuminen oli vaakalaudalla. Joukkue kuitenkin pelasi poikkeusluvalla sarjakauden loppuun, mutta se tiputettiin viimeiseksi. Kauden loputtua sekä pääsarjassa pelannut edustusjoukkue että toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelannut kakkosjoukkue lopettivat toimintansa.
Bernhard Brink

Ura

Bernhard Brinkin aktiiviura alkoi 1973 laululla "Ich hör ein Lied". Hän teki useita levytyksiä aina vuoteen 1981, mutta listamenestys jäi keskinkertaiseksi. 1980-luvulla Brinkin musiikillinen ura hiljeni ja 1990-luvulla hän työskenteli juontajana muun muassa televisio-ohjelmissa Das deutsche Schlager-Magazin ja Schlager des Jahres. Hän työskenteli myös radiojuontajana.
Brink jatkoi laulajan uraansa televisio- ja radiotyön ohella. Häneltä julkaistiin vuosittain uutta tuotantoa ja studioalbumeja ilmestyi vuoden parin välein myös 1990-luvulla ja edelleen 2000- ja 2010-luvuilla. Hän lauloi myös muutamia duettoja, muun muassa Ireen Sheerin ja Audrey Landersin kanssa. 1990-luvun taitteessa Brink teki yhteistyötä muusikko Matthias Reimin kanssa. Syntyi muun muassa kappale "Von Casablanca nach Athen", joka on sittemmin ollut mukana useilla Brinkin kokoelma-albumeilla. Muita tiuhaan kokoelma-albumeilla julkaistuja kappaleita ovat muun muassa "Blondes Wunder", "Du entschuldige – Ich kenn’ Dich", "Griechische Nacht" ja "Marie". Brink on laulanut myös joitakin saksankielisiä versioita eurooppalaisista menestyskappaleista, kuten "Scharazan - kleine Insel der Gefühle", joka on käännösversio italialaisesta menestyssävellyksestä "Sharazan".
Aaltopallokala

Ulkonäkö ja koko

Muiden Canthigaster-suvun pallokalojen tapaan aaltopallokalalla on pitkä, suippo nokka. Kala voi kasvaa noin 18 senttimetriä pitkäksi.

Esiintyminen

Aaltopallokala on peräisin Indopasifiselta merialueelta: sitä on tavattu Punaiseltamereltä, Sri Lankasta ja Mosambikin Inhaca-saarelta sekä Ogasawara-saarelta.  Se elää koralliriutoilla.
Urjalan taikayö

Vastaanotto

Kappaleen ilmestyessä Innasen omaperäinen huumori ei miellyttänyt kaikkia:
»Minusta sen Martti Innasen voisi vetää henskeleistään hirteen, koska laulaa niin hävyttömästi meistä urjalalaisista. Kaikki tietysti luulevat meidän olevan jonkinlaisia varstanheiluttajia tai putkihurskaita hulluja.»
(Lukijakirje Suosikki-lehdessä 2/1968)

Vaikutus

”Urjalan taikayön” vaikutus Urjalassa on nähtävissä edelleen. Paikkakunnalla on nimetty laulun mukaan muun muassa leirintäalue ja kesäteatteri. Myös Urjalasta Punkalaitumen kautta Huittisiin johtava matkailutie Taikayöntie (seututie 230) sai nimensä laulun mukaan, sillä kappaleessa mainitaan kaksi tienvarren kolmesta paikkakunnasta.
Ferdinand Öhman

Karl Ferdinand Öhman (sukunimi myös muodossa Öhmann, etunimi myös muodossa Ferdinant, 26. maaliskuuta 1831 Hamina – 5. elokuuta 1907 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Haminassa ja Viipurissa koulua käynyt Öhman opiskeli Tukholman taideakatemiassa ja Münchenin polyteknillisessa opistossa. Hän oli vuodesta 1857 vuoteen 1907 Rakennushallituksen edeltäjien, Yleisten rakennusten intendentinkonttorin ja Yleisten rakennusten ylihallituksen palveluksessa eri viroissa. Öhman aloitti työuransa Kuopiossa 1857 ja toimi siellä lääninarkkitehtina vuosina 1862–1894. Sen jälkeen hän siirtyi Uudenmaan lääninrakennuskonttorin johtajaksi Helsinkiin, jossa virassa hän oli uransa loppuun asti.

Suunnittelutöitä

Ferdinand Öhman suunnitteli lääninarkkitehtina muun muassa puukirkkoja ja muita julkisia rakennuksia silloisen Kuopion läänin alueelle. Hän teki myös asemakaavoja.
Vuonna 1879 järjestettiin kansallisrunoilija Johan Ludvig Runebergin hautamuistomerkin rakentamiseksi pohjoismainen suunnittelukilpailu, jonka Öhman voitti. Muistomerkki paljastettiin Porvoon Näsinmäen hautausmaalla 6. toukokuuta 1888.