Myllyn Paras

Organisaatio

Vuonna 2018 pääomasijoitusyhtiö Sponsor Capitalin ostamaan Myllyn Parhaasseen kuuluvat Myllyn Paras, MP Tehdaspalvelut, Myllyn Paras Oy Pakasteet ja MP Pakastetehdaspalvelut eli Myllyn Paras -liiketoiminta Suomessa ja kaksi tuotantolaitosta Hyvinkäällä: mylly ja pakastetehdas. Hyvinkään myllyssä valmistetaan jauhot, hiutaleet, suurimot sekä pastat, pakastetehdas taas on keskittynyt pakastetaikinoiden ja leivonnaispakasteiden valmistukseen. Vuosittain Hyvinkäällä jalostetaan noin 75 000 tonnia viljaa. 
Yrityksen toimitusjohtaja on Miska Kuusela.

1920-1960-luvut

Vuonna 1928 Hyvinkään seudun maanviljelijät perustivat Tuottajain Mylly Oy:n, jonka kauramylly aloitti toimintansa seuraavana vuonna. Yrityksen ensimmäinen merkkituote oli "Oma Jyvä" -kaurahiutaleet. Jauhatukseen otettiin muitakin viljoja: 1933 ohra ja ruis ja 1936 vehnä.
Sotien aikana mylly pidettiin pääosin toiminnassa, vain pommituksista johtuvista sähkökatkoista aiheutui seisauksia. Yhdeksän vuoden viljasäännöstely päättyi vuonna 1949.

1970-1990-luvut

1970-luvun alusta lähtien mylly toimi perheyrityksenä. Marian Konditoria ostettiin Valiolta 1978, jolloin leipomotoiminta alkoi. Pastatuotanto ja vienti Neuvostoliittoon alkoivat 1979. Myllyn Paras -makaroni ja -tuotemerkki lanseerattiin 1983. Myllyn Paras aloitti ensimmäisenä Suomessa valmistaa laminoituja taikinalevyjä automaattisella laminaattorilaitteella 1988. Myllyn Paras -torttutaikinalevyt lanseerattiin TV-mainoksella "Mä tuun puolen tunnin kuluttua".  
1990-luvulla vienti Venäjälle ja Baltiaan käynnistyi uudelleen.

2000-2010-luvut

2000-luvulla Suomen pakastetaikinoiden markkinajohtaja Myllyn Paras Oy:n pakastetehtaan tuotantopinta-ala kaksinkertaistui,  tuoteryhmistä leivonnaispakasteet kasvoivat nopeimmin . Lamavuonna 2009 Myllyn Paras teki siihen astisen ennätyksensä joulusesongin myynnissä, 3,7 miljoonaa euroa.
Vuonna 2010 Myllyn Paras päätti investoida 35 miljoonaa euroa uuteen Venäjälle rakennettavaan hiutaletehtaaseen. Hiutalemylly otettiin käyttöön huhtikuussa 2015, ja virallisia vihkiäisiä vietettiin saman vuoden syksyllä.  
Vuonna 2011 Myllyn Paras järjesti Suomen ensimmäiset piparinleivonnan SM-kisat ja on siitä lähtien järjestänyt niitä vuosittain. Kisoissa palkitaan se, joka muotoilee, paistaa ja koristelee valmistaikinasta upeimman piparkakun.     
Vuonna 2015 konsernin liikevaihto oli 57,6 miljoonaa euroa. Samana vuonna avattiin myös Venäjällä toimiva hiutalemylly. Vuonna 2016 konserniin kuuluivat mylly ja pakastetehdas Hyvinkäällä ja Moskovan alueella Domodedovossa sijaitseva hiutalemylly ja yhtiö työllisti yli 220 henkilöä. Myllyn Paras -konserni toimi Suomessa, Venäjällä, Kazakstanissa ja Virossa . 
Tammikussa 2018 pääomasijoitusyhtiö Sponsor ilmoitti ostavansa enemmistöosuuden Myllyn Parhaasta. Kilpailu- ja kuluttajavirasto hyväksyi yrityskaupan. Kauppaan kuului Myllyn Paras, MP Tehdaspalvelut, Myllyn Paras Oy Pakasteet ja MP Pakastetehdaspalvelut eli Myllyn Paras -liiketoiminta Suomessa ja kaksi tuotantolaitosta Hyvinkäällä: mylly ja pakastetehdas. Sen sijaan Myllyn Parhaan liiketoiminta ulkomailla, kuten Venäjällä tai Kiinassa, eivät kuuluneet kauppaan. Siirtyvän liiketoiminnan liikevaihto oli vuonna 2017 noin 51 miljoonaa euroa. Kaupan yhteydessä Pekka Savela luopui toimitusjohtajan tehtävistä, mutta jatkoi yhtiön vähemmistöomistajana ja Myllyn Paras Oy:n Venäjän liiketoimintojen vetäjänä. Myllyn Parhaan uusi toimitusjohtaja Kirsi Vesterinen aloitti työssään vuoden alussa.  
Vuonna 2018 toteutuneen Sponsor Capital -yrityskaupan jälkeen Myllyn Parhaan entinen toimitusjohtaja Pekka Savela jatkoi yrityksen Venäjän liiketoimintojen vetäjänä.  Samalla hänen vetämänsä Myllyn Paras Oy Konserni muutti nimekseen MP Konserni Oy. MP Konserni Oy:lle ei jäänyt Suomeen liiketoimintaa. 
Huhtikuussa 2019 Myllyn Parhaan toimitusjohtajana aloitti Miska Kuusela.

Tuotteet

Myllyn Paras on Suomen markkinajohtajia pakastetuotteissa ja kuivapastassa. Torttutaikinassa markkinaosuus ylittää 50 prosenttia, pastan osuus on noin 40 prosenttia . Vientimaista Venäjä on suurin, myllytuotteita viedään jonkin verran myös Baltian maihin ja Ruotsiin.

Jauhot

Myllyn Paras -jauhoja käytetään leivonnassa ja ruoanlaitossa. Jauhot valmistetaan testatuista, puhtaista ja laadukkaista viljoista ja aina kun mahdollista, niihin käytetään kotimaista viljaa. Vehnä ja ohra ovat aina suomalaisia, mutta rukiin kotimaisuus riippuu vuosittaisesta satotilanteesta. Ulkomailta tuodaan durumvehnää ja tattaria. Jauhamisprosessin jälkeen jauhot pakataan ja niiden annetaan kypsyä pakkauksissaan. Jauhovalikoimaan kuuluu durumvehnäjauho, graham täysjyvävehnäjauho, hiivaleipävehnäjauho, vehnäjauho, ohrajauho, ruisjauho, tattarijauho, korppujauho ja ruiskorppujauho, lettu- ja vohvelijauho, pannukakkujauho, pizzajauho ja sämpyläjauhoseos.

Pastat

Myllyn Paras -pastat valmistetaan durumvehnäjauhosta, vehnäjauhosta ja vedestä. Paineen avulla pastataikina puristetaan muottien läpi, jonka jälkeen se leikataan halutun mittaiseksi. Kolmen tunnin uunikuivatuksen jälkeen pasta pakataan pusseihin. Eri muotoisilla muoteilla saadaan samasta perusraaka-aineesta erilaisia pastatuotteita: esim. Cannelloni, Fusilli, Lasagne, Makaroni, Penne ja Spagetti. Myllyn Paras -pastat ovat laktoosittomia, eikä niiden valmistuksessa ole käytetty kananmunaa eikä sokeria. Keltainen-pastasarja saa värinsä kurkumasta.

Hiutaleet, leseet, suurimot ja riisit

Hiutaleita ja leseitä Myllyn Paras valmistaa kauran-, ohran-, vehnän ja rukiinjyvistä. Valmistuksessa käytetään kotimaisia viljoja, mutta ulkomailta tuodaan niihin tarvittua riisiä ja tattaria, huonona satovuotena myös ruista. Vehnä- ja ruishiutaleet valmistetaan puhdistamalla jyvät, jonka jälkeen seuraa leikkaus, höyrytys ja litistys. Ohrahiutaleet valmistetaan muuten samoin, paitsi että jyvät myös kuoritaan, kun taas kaurahiutaleet kuoritaan ja lämpökäsitellään. Hiutaleet sopivat puurojen, leivonnaisten ja jälkiruokien valmistukseen sekä sellaisenaan esimerkiksi viilin tai jogurtin kanssa. Myllyn Paras valmistaa myös Lidlin Guldsol-hiutaleet ja Pirkan perushiutaleet.  
Myllyn Paras Kauralese rouhitaan irti puhdistetuista kauranytimistä. Leseitä voidaan käyttää esimerkiksi leipiin, rieskoihin, piirakoihin, jälkiruokiin ja leivonnaisiin sekä mureketaikinoihin ja kasvisruokiin.
Myllyn Paras valmistaa mannasuurimot erottamalla vehnäjauhatuksessa karkeat ydinrakeet mannasuurimoiksi. Tummissa mannasuurimoissa käytetään vehnäjyvän ydinosaa ja kuorikerroksia, kauramannasuurimot tehdään sekoittamalla kaurarakeita ja mannasuurimoita. Suurimoista voi valmistaa mannapuuroa ja vispipuuroa, jälkiruokia tai leivonnaisia.
Myllyn Paras toi ensimmäisenä Suomessa kauppoihin esikypsytetyt ohrasuurimot, jotka palkittiin kunniamaininnalla Vuoden Tähtituote-kilpailussa vuonna 2000. Myllyn Parhaan suurimoita ja riisejä voi käyttää ruuanlaittoon ja leivontaan. Tuotteiden joukosta löytyy myös sekoituksia kuten Kaura+Riisi ja Riisi+Ohra -suurimot. Puuroriisi sopii erityisesti joulupuuroon, tai riisipuurona karjalanpiirakoiden täytteenä.

Muut viljavalmisteet

Myllyn Paras valmistaa myös myslejä, granoloita, muroja ja keksejä.

Pakasteleivonnaiset ja -taikinat

Myllyn Parhaan pakasteleivonnaiset ovat paistovalmiita. Valikoimaan kuuluu mm. leipiä, sämpylöitä, piirakoita, pasteijoita, karjalanpiirakoita ja cocktail-riisipiirakoita, kakkuja ja kahvileipiä, kuten korvapuusti tai kinuskikampa tai joulutorttuja. Pasteijat on tehty lehtevästä taikinasta ja piiraat hiivapohjaisesta taikinasta. 
Myllyn Parhaan pakastetaikinoita voi käyttää ruuanlaitossa ja leivonnassa. Sen voitaikinat, lehtitaikinat ja torttutaikinat tekee lehteviksi se, että ne kaulitaan koneellisesti, jolloin taikinaan saadaan jopa yli 100 kerrosta. Muita pakastetaikinoita ovat kauramurotaikina, ruis-kaurataikina, pullataikina ja piparkakkutaikina. Osa taikinoista on muodoltaan pyöreitä, jolloin ne on helppo levittää pyöreisiin vuokiin. 
Vuonna 2003 Elintarviketeollisuus palkitsi vuoden parhaat uutuustuotteet viidessä eri sarjassa. Jälkiruokasarjassa palkittiin Myllyn Paras -yrityksen pakastettu ja valmiiksi kaulittu pullataikina. Voittoperusteluissa mainittiin taikinan olevan "kätevä raaka-aine kotileipojalle, ja pakkauksen ohjeet toimivat".

Patentit

Myllyn Paras haki EU-tasoista patenttia Lippa-sämpylälle, joka oli maailman ensimmäinen taittopaistettu sämpylä. Lippa pysyy valmistustapansa ansiosta avattunakin pitkään tuoreena. Myös suurkeittiöitä varten kehitetyllä Baker’s Touch -pakkauksella on patentti. Se nopeuttaa ruoanlaittoa siten, että paistovalmiit tuotteet on valmiiksi ladottu leivinpaperille.

Yhteiskuntavastuu

Myllyn Paras suosii kotimaista viljaa: kaura on kokonaan suomalaista samoin kuin lähes kaikki vehnä. Ruista sen sijaan joudutaan tuomaan, sillä sitä ei saada tarpeeksi Suomesta . 
Myllyn Paras haluaa vähentää kasvihuonekaasuja, esim. Hyvinkään myllyn yhteydessä oleva kattila on toiminut vuodesta 2007 lähtien bioenergialla, hiutaletuotannossa syntyvällä kauran kuoriaineella. Syntyvää energiaa käytetään mm. prosessihöyrynä ja kiinteistön lämmitykseen ja ylimääräinen energia myydään Hyvinkään Lämpövoima Oy:n kaukolämpöverkkoon.  
Vuonna 2015 Myllyn Paras Oy alkoi käyttää pakastetehtaassaan maakaasun sijaan kotimaista Gasum-biokaasua, jolloin tehtaan hiilidioksidipäästöt putosivat nollaan.  Biokaasun raaka-aineena käytetään mm. lähes sadan Uudenmaan K-ruokakaupan ja Keslogin Vantaan Hakkilassa sijaitsevien varastojen biojätteitä ja biokaasun avulla valmistetaan Pirkka-tuotteita, kuten esipaistettavia liha- ja munariisicocktailpasteijoita. Tuotteista löytyy merkintä "valmistettu suomalaisella biokaasulla".
Vuonna 2017 Myllyn Paras osallistui Suomi100-hankkeeseen Parasta arjessa-tempauksella. Myllyn Paras tarjoaa Maa- ja kotitalousnaisten kanssa kokkausopetusta nuorille, jotka ovat juuri muuttaneet pois kotoa.