Bristol Bulldog

Historia

Bulldogin prototyyppi teki ensilentonsa 10. toukokuuta 1927, minkä jälkeen Britannian kuninkaalliset ilmavoimat (RAF) koelensi sitä seuraavan syksyn ajan. Kokeiden seurauksena koneen runkoa päädyttiin pidentämään, ja päivitetty versio sai mallinimen Bulldog Mk. II. RAF valitsi sen vakiohävittäjätyypikseen seuraavana vuonna, ja konetyyppi eteni tuotantoon. Ensimmäistä sarjatuotantoversiota valmistettiin 92 kappaletta, ja koneita myytiin ulkomaille Australian, Latvian ja Viron ilmavoimille. Virolaiset myivät koneensa myöhemmin eteenpäin Espanjan tasavaltalaisten ilmavoimille, jotka lensivät niillä Espanjan sisällissodassa. II-versiota hankittiin myös kokeilu- ja vertailutarkoituksissa Japaniin, Siamiin (myöh. Thaimaa) ja Yhdysvaltoihin.
Mk. II:ssa ilmeni joitakin puutteita laivuepalveluksen aikana. Kone oikeni kehnosti syöksykierteestä, minkä lisäksi muutaman koneyksilön siivet olivat murtuneet syöksyssä. Tehdas kehitti onglemakohtien pohjalta parannellun Mk. IIA:n, jossa oli edeltäjäänsä nähden vahvistetut rakenteet ja suurempi sivuvakain. Parannettua mallia valmistettiin yhteensä 268 kappaletta, joista 11 myytiin Ruotsin, neljä Tanskan ilmavoimille ja loput RAF:lle. Bulldogista kehitettiin myös kaksipaikkainen TM-muunnos, joita RAF hankki 59 yksilöä. Bristol Mercury IVA -moottorilla varustettua Bulldog IIIA -versiota valmistettiin vain kaksi yksilöä, sillä versio hävisi RAF:n valintakokeissa Gloster Gauntletille, eikä edennyt jatkotuotantoon. Mk. IIIA:n pohjalta kehitettiin vielä myöhemmin Mk. IV- ja Mk. IVA-mallit, joissa oli Mercury VIS -moottori ja aiemmista malleista poiketen siivekkeet myös alasiivissä. Mk. IVA oli Bulldogin viimeinen tuotantomuunnos, ja sen ainoaksi tilaajaksi jäi Suomen ilmavoimat.

Käyttö Suomessa

Suomen ilmavoimat tilasi 17 Bristol Bulldog Mk. IVA -konetta Bristolilta vuonna 1934. Koneet koelennettiin ja luovutettiin ilmavoimille joulukuun 1934 ja seuraavan vuoden tammikuun välillä Filtonissa, mistä valmiit yksilöt laivattiin Suomeen. Kotimaassa tyypin ensimmäinen lento tehtiin koneyksilö BU-62:lla 20. helmikuuta 1935. Bulldogit sijoitettiin alkuun Suur-Merijoen Lentoasema 5:lle. Koelentueen tyyppikokeissa tyyppi todettiin lento-omintaisuuksiensa puolesta pääosin hyväksi. Bulldog oli ilmavoimien ensimmäinen, joka ylitti 300 km/h vaakalentonopeuden. Lentomestari Urho Heiskala luonnehti koneen syöksykierreominaisuuksia ”täysin epänormaaleiksi”, sillä Bulldog oikeni syöksykierteestä kovin heikosti. Syöksykierreominaisuudet eivät olleet tyypin ainoa ongelma: koneiden rakenteissa havaittiin jo lyhyen käytön jälkeen murtumia, ja rakenteita jouduttiin vahvistamaan. Bulldogit aseistettiin vasta vuonna 1937.
Koneet siirrettiin vuonna 1938 Utin lentokentälle sijoitetulle Lentolaivue 26:lle. Talvisodan alkaessa ne olivat Karjalan kannaksen Heinjoella, missä koneilla saavutettiin Suomen ilmavoimien sodan ensimmäinen ilmavoitto. Koneet olivat talvisodan aika sijoitettuna muun muassa Mensuvaaraan, Käkisalmelle, Immolaan, Parolaan ja Turun lähellä sijainneelle Littoistenjärvelle. Koneilla saavutettiin talvisodassa kaikkiaan kuusi ilmavoittoa, vaikka ne olivat tuolloin jo varsin vanhentunutta kalustoa.
Ruotsi lahjoitti Suomelle talvisodan aikana kaksi Bristol Bulldog Mk. IIA:ta. Koneet saapuivat Suomeen 15. joulukuuta 1939, ja otettiin harjoituskäyttöön tunnuksilla BUⱼ-214 ja BUⱼ-216. Rekisteritunnuksen ”j”-alaindeksi viittasi koneen voimalaitteeseen. BUⱼ-216 palveli Suomessa muutaman vuoden ajan, kunnes tuhoutui marraskuussa 1942. BUⱼ-214 käyttö jäi lyhyemmäksi: se vaurioitui korjauskelvottomaksi jo maaliskuussa 1940.
Bulldogeja käyttivät välirauhan ja jatkosodan aikana koulutusyksiköt Lentolaivue 34, sekä Täydennyslentolaivueet 17 ja -35. Kehnojen syöksykierreominaisuuksien ja siivekevapinan johdosta taitolentäminen Bulldogeilla kiellettiin lokakuussa 1941. Jäljellä olleet seitsemän konetta siirrettiin kesällä 1942 Kauhavan Lentosotakoululle. Tyypin viimeinen lento ilmavoimissa tehtiin 22. helmikuuta 1944 koneella BU-59. Eniten lentotunteja kertyi koneyksilö BU-67:lle, 940 tuntia ja 20 minuuttia. Ruotsista saadulle BUⱼ-216:lle kertyi lentotunteja 154 h 15 min.