Samaa sukupuolta olevien avioliitto Suomessa

Samaa sukupuolta olevien avioliitto on ollut mahdollinen Suomessa maaliskuusta 2017 lähtien. Eduskunta hyväksyi joulukuussa 2014 avioliittolain muuttamisen niin, että samaa sukupuolta olevat parit voivat jatkossa solmia avioliiton. Lakialoitteen muuttamiseen tähdännyt addressi, Kansalaisaloite tasa-arvoisesta avioliittolaista, sai äänestyksessä taakseen 105 kansanedustajaa, 92 kansanedustajan äänestäessä kansalaisaloitetta vastaan. Laki tuli voimaan 1. maaliskuuta 2017.
Laki sukupuolineutraalista avioliitosta edellytti muutoksia myös muihin lakeihin, kuten lakiin rekisteröidystä parisuhteesta, avioliittolain lisäksi. Avioliittolain muutos vaikutti myös muun muassa osaan sosiaalietuuksia koskevista säännöksistä. 
Hallituksen esitys sisältää muutoksia rekisteröidystä parisuhteesta annettuun lakiin, transsukupuolisen sukupuolen vahvistamisesta annettuun lakiin sekä väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista annettuun lakiin.
Lainmuutoksen kumoamiseksi aloitettiin keväällä 2015 vastakansalaisaloite. Siihen sisältyvä lakiehdotus hylättiin eduskunnan äänestyksessä 17. helmikuuta 2017.

Kansanedustajien aloitteet 2006–2012

Ensimmäisen lakialoitteen sukupuolineutraalista avioliittolaista eduskunnassa teki vihreiden kansanedustaja Oras Tynkkynen vuonna 2006 otsikolla ”Laki rekisteröidystä parisuhteesta annetun lain kumoamisesta ja avioliittolain muuttamisesta”. Aloitetta ei allekirjoittanut eduskunnassa Tynkkysen lisäksi yksikään kansanedustaja. Aloitteesta käytiin lyhyt lähetekeskustelu 18. tammikuuta 2007 Oras Tynkkysen ja Päivi Räsäsen välillä, ja aloite lähetettiin lakivaliokuntaan. Lakivaliokunnassa aloite raukesi 13. maaliskuuta 2007, koska aloitteen käsittely jäi kesken vaalikauden päättyessä.
Oras Tynkkynen teki eduskunnassa toisen lakialoitteen sukupuolineutraalista avioliittolaista vuonna 2009. Aloitteen allekirjoitti viisi kansanedustajaa Tynkkysen lisäksi: Tanja Karpela, Harri Jaskari, Christina Gestrin, Paavo Arhinmäki ja Tarja Filatov. Aloitteesta käytiin lähetekeskustelu 24. huhtikuuta 2009, ja aloite lähetettiin lakivaliokuntaan. Tynkkysen toistakaan aloitetta sukupuolineutraalista avioliittolaista ei käsitelty kyseisen vaalikauden aikana lakivaliokunnassa, vaan aloite raukesi Tynkkysen edellisen aloitteen tavoin 12. huhtikuuta 2011 vaalikauden loppuessa.
Oikeusministeri Tuija Brax ilmoitti heinäkuussa 2010, että oikeusministeriö tekisi syksyllä selvityksen sukupuolineutraalista avioliittolaista, ja että laki voisi astua voimaan jo vuoden 2012 alussa. Maaliskuussa 2011, kokoomus,RKP, SDP, Vasemmistoliitto ja Vihreä liitto kannattivat avioliittolain muuttamista niin, että myös mies- ja naispareilla olisi mahdollisuus avioliittoon.
Sukupuolineutraalia avioliittolakia ei mainittu Kataisen hallituksen hallitusohjelmassa kristillisdemokraattien vaatimuksesta, vaikka muut hallituspuolueet olivat sitoutuneet sen edistämiseen. Hallitusohjelmasta huolimatta viisi hallituspuolueiden kansanedustajaa, Lasse Männistö (kok.), Susanna Huovinen (sd.), Silvia Modig (vas.), Oras Tynkkynen (vihr.) ja Astrid Thors (r.) lähtivät ajamaan aloitetta sukupuolineutraalista avioliittolaista. Aloite kuitenkin kaadettiin eduskunnan lakivaliokunnassa. Sen jäsenistä viisi oli ilmoittanut kannattavansa lakia ja yhdeksän vastustavansa; kolme ei kertonut kantaansa tai kommentoinut. Vasemmistoliiton Paavo Arhinmäki ehdotti väliaikaisen valiokunnan perustamista aloitteen käsittelyä varten.
Lakivaliokunnassa kokoomuksen, keskustan, perussuomalaisten, RKP:n ja kristillisdemokraattien edustajat vastustivat aloitetta, ja SDP:n, vasemmistoliiton ja vihreiden edustajat kannattivat. Kaksi kokoomuslaista ja yksi SDP:n edustaja eivät kommentoineet, kertoneet kantaansa tai heitä ei tavoitettu. Helmikuussa 2012 eduskunnalle annettua lakiesitystä kannatti 76 kansanedustajaa – aloitetta kannattivat täysin Vasemmistoliitto (ja vasenryhmä) ja Vihreät, kun taas enemmistön kannatusta aloite nautti SDP:ssä ja RKP:ssä, vähemmistön kannatusta kokoomuksessa ja yhden edustajan kannatusta keskustassa. Uudelleen lakivaliokunta äänesti aloitteen ottamisesta käsittelyyn helmikuussa 2013, jolloin aloite kaatui äänin 9–8.

Lain vahvistaminen 2015

Presidentti Sauli Niinistö vahvisti allekirjoituksellaan avioliittolain muuttamisen 20. helmikuuta 2015.

Mielipidetiedustelut ja yleinen mielipide

Vuonna 2006 tehdyssä Euroopan unionin laajuisessa tutkimuksessa 45 prosenttia suomalaisista kannatti samaa sukupuolta olevien avioliittoa ja 24 prosenttia adoptio-oikeutta. Suomea suurempaa kannatus oli Alankomaissa, Ruotsissa, Tanskassa, Belgiassa, Luxemburgissa, Espanjassa, Saksassa, Tšekissä, Itävallassa, Ranskassa ja Britanniassa.
Yleisradion elokuussa 2010 teettämään selvitykseen vastanneista 54 prosenttia kannatti ja 35 prosenttia vastusti sukupuolineutraalia avioliittolakia. Selvityksen mukaan sukupuolineutraalin avioliittolain kannatusta oli selvästi eniten Vihreän liiton kannattajien keskuudessa (82 %), ja vastustusta kristillisdemokraateilla (77 %), perussuomalaisilla (54 %) ja keskustalla (51 %).
Tahdon 2013 -kansalaisaloitekampanjan syksyllä 2013 tilaaman mielipidekyselyn mukaan suomalaisista 58 prosenttia kannatti ja 34 prosenttia vastusti tasa-arvoista avioliittolakia.
Tahdon 2013 teetti maaliskuussa 2014 uuden kyselyn, jossa 65 prosenttia suomalaisista kannatti ja 27 prosenttia vastusti tasa-arvoista avioliittolakia, joka mahdollistaisi samaa sukupuolta oleville pareille avioliiton. Toisessa maaliskuussa teetetyssä Tahdon 2013 -kyselyssä 57 prosenttia kannatti samaa sukupuolta oleville adoption mahdollistamisen ja 36 prosenttia vastusti.
Vuonna 2015 julkaistun syrjintää selvittävän Eurobarometrin mukaan suomalaisista 74 prosenttia on samaa mieltä siitä, että seksuaalivähemmistöihin kuuluvilla ihmisillä tulisi olla samat oikeudet kuin heteroseksuaaleilla, ja 66 prosenttia on samaa  mieltä siitä, että samaa sukupuolta olevien avioliitot pitäisi sallia kaikkialla Euroopassa.

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kanta

Keväällä 2014 Suomen evankelis-luterilainen kirkko vahvisti virallisen kantansa, että avioliitto on miehen ja naisen välinen liitto, joka perustuu kirkkokäsikirjaan sekä kirkolliskokouksen ja piispainkokouksen kannanottoihin.
Vuonna 2014 evankelisluterilaisen kirkon papeista 44 prosenttia kannatti sukupuolineutraalia avioliittolakia. Vuoden 2014 kevään kirkon akateemisten jäsenkyselystä 44 prosenttia papeista kannatti sukupuolineutraalia avioliittolakia ja 41 prosenttia vastusti. Kirkollista vihkimistä samaa sukupuolta oleville kannatti 35 prosenttia ja vastusti 50 prosenttia.
Vuonna 2015 keväällä Ylen kyselyssä enemmistö kirkon kirkolliskokouksen päättäjistä ei hyväksy samaa sukupuolta olevien vihkimisiä.
Enemmistö Suomen evankelisluterilaisen kirkon piispoista ei vihkisi homopareja.
Homopareja avioliittoon vihkineet pastorit, kuten Kai Sadinmaa, ovat saaneet tuomiokapituleilta ”vakavia moitteita” ja kirjallisia varoituksia.
Vuonna 2014 homoparien liiton siunaaminen tulkittiin rukoushetkeksi, mutta vuonna 2017 samankaltaisen toimituksen suorittanut pastori sai hiippakunnan tuomiokapitulilta kirjallisen varoituksen.
Monet evankelis-luterilaisen kirkon papit ovat ilmoittaneet haastavansa kirkon virallisen kannan ja vihkivänsä pareja näiden sukupuolesta riippumatta.
Marras-joulukuussa 2014 yli 10 000 suomalaista erosi evankelis-luterilaisesta kirkosta Eroakirkosta.fi-sivuston kautta arkkipiispa Kari Mäkisen sukupuolineutraalia avioliittolakia tukeneiden kommenttien vuoksi.
18. toukokuuta 2018 kirkolliskokous päätti, että evankelis-luterilainen kirkko ei ala vihkiä samaa sukupuolta olevia pareja.
1. kesäkuuta 2018 virkansa aloittanut arkkipiispa Tapio Luoma vahvisti kantansa, jonka mukaan kirkon avioliittokäsitys on säilytettävä yhden miehen ja yhden naisen välisenä liittona.