Kookosöljy

Kookosöljy on kookospähkinän siemenvalkuaisesta eli koprasta ympäristöystävällisesti tuotettu kasviöljy, joka sisältää 45-65 prosenttia MCT-öljyä eli keskipitkäketjuisia triglyseridejä. 
Maailman terveysjärjestö, Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto, Ison-Britannian kansallinen terveyspalvelu (NHS), American Heart Association, Suomen Sydänliitto, ruokavirasto ja Suomen valtion ravitsemusneuvottelukunta suosittelevat rajoittamaan tai välttämään kookosöljyn käyttöä, koska siinä on paljon tyydyttynyttä rasvaa. Tutkimusten mukaan kookosöljyn käyttö ei kuitenkaan lisää sydän- ja verisuonitauteja vaan päin vastoin ehkäisee sitä nostamalla merkittävästi HDL-C-kolesterolin määrää. 
Kookosöljystä voidaan valmistaa uppopaistamisessa käytettävää kookosrasvaa eli kookosmargariinia kovettamalla sitä teollisesti hydraamalla.

Kookosöljyn tuotanto

Kookosöljy valmistetaan puristamalla öljyä ulos kookospähkinän kuivatusta siemenvalkuaisesta eli koprasta, joka sisältää noin 35 prosenttia rasvaa. Kookosöljy kehitettiin kaupalliseksi tuotteeksi Tyynenmeren saarilla ja Etelä-Aasiassa 1860-luvulla. 
Filippiinit on maailman suurin kookosöljyn tuottaja, kookosöljyn tuotto vastaa 7 prosenttia Filippiinien vientituloista.

Fyysiset ominaisuudet

Toisin kuin monet muut kasviöljyt, kookosöljy koostuu 90 % tyydyttyneistä rasvoista. Öljy sisältää pääasiassa keskipituisten rasvahappojen triglyseridejä, joista 86.5 % on tyydyttyneitä rasvahappoja, 5,8 % kertatyydyttymättömiä rasvahappoja ja 1,8 % monityydyttymättömiä rasvahappoja. Tyydyttyneistä rasvahapoista kookosöljy sisältää ensisijaisesti 44,6 % lauriinihappoa, 16,8 % myristiinihappoa and 8,2 % palmitiinihappoa, vaikkakin se kokonaisuudessaan sisältää seitsemää erilaista tyydyttynyttä rasvahappoa. Sen ainoa kertatyydyttymätön rasvahappo on öljyhappo, ja sen ainoa monityydyttymätön rasvahappo on linoleenihappo.  
Jalostamaton kookosöljy sulaa 20 - 25 ℃:ssa ja syttyy palamaan 170 ℃:ssa, kun taas jalostetulla kookosöljyllä on korkeampi savupiste 177 ℃ .
Kookosöljyllä on pitkä säilytysikä muihin öljyihin verrattuna; lämmönkestonsa vuoksi se säilyy jopa kaksi vuotta. Se säilyy parhaiten kiinteässä muodossa, eli kun lämpötila on alle 24,5 ℃. Kuitenkin monista muista öljyistä poiketen se ei vahingoitu korkeammassakaan lämpötilassa.

Kemialliset ominaisuudet

Koska kookosöljy on pääosin tyydyttynyttä rasvaa, se hapettuu moniin muihin kasviöljyihin verrattuna hitaasti ja säilyy kaksikin vuotta härskiintymättä.

Raffinoimaton öljy

Raffinoimaton öljy eli raakaöljy valmistetaan puristamalla murskattua kopraa mekaanisesti, ilman lisäkäsittelyä ehkä siivilöintiä lukuun ottamatta. Perinteisesti öljy on saatu jauhamalla tai hankaamalla kopraa, joka sen jälkeen on keitetty vedessä. Se tuottaa öljyyn sille ominaisen maun ja värin. Markkinoinnissa tälle öljylle on voidaan käyttää myös ominaisuutta "extra virgin".

Raffinoitu öljy

Raakaöljylle voidaan tehdä useita erilaisia käsittelyjä, jolloin saadaan erilaisia tuotteita, joilla on kaikille omat ominaisuutensa ja käyttötarkoituksensa. Öljy on usein käytännössä mautonta ja hajutonta.

Hydrogenoitu öljy

Hydrogenoinissa öljyyn lisätään vetyä, jolloin siinä olevat tyydyttymättömät rasvahapot ovat kokonaan tai osittain muuttuneet tyydytetyiksi. Hydrogenoinnilla juoksevat kasvirasvat saadaan kovetetuksi.

Fraktioitu öljy

Fraktioitu öljy saadaan jakamalla öljy komponentteihinsa, jolloin useimmat pitkäketjuiset triglysedit on poistettu niin, että jäljelle jää vain tyydyttynyt rasva. Sitä nimitetään myös kapryylitriglyseridiksi tai kapriinitriglyseridiksi (MCT-öljyksi), koska siinä eniten esiintyvät rasvahapot ovat kapryylihappo ja kapriinihappo. 
Koska fraktioitu öljy on täysin tyydytettyä, se kestää kuumuutta vielä paremmin kuin kookosöljy muissa muodoissaan, ja sen säilyvyysaika on lähes rajoittamaton.

Ruoanlaitto

Kookosöljyä käytetään erityisesti paistamisessa sen korkean syttymislämpötilan takia. Sitä käytetään usein curryn valmistuksessa ja Malesiassa sitä käytetään usein myös nasi lemakin valmistuksessa.

Teollisuus

Kookosöljyä käytetään teollisuudessa margariinin, saippuan ja kosmetiikan valmistuksessa. Täysin tai osittain hydrattua kookosöljyä käytetään usein maidottomissa rasvoissa ja naposteltavissa.

Kosmetiikka ja ihonhoito

Fraktioitu kookosöljy on hajusteiden, hierontaöljyjen ja kosmetiikkatuotteiden yleinen perusosa. Kookosöljy on erinomainen ihon kosteuttaja, jossa sen on todettu olevan yhtä tehokas mutta turvallisempi vaihtoehto mineraaliöljylle.
Intiassa ja Sri Lankassa kookosöljyä käytetään yleisesti hiusten laittamiseen sekä päänahan rauhoittamiseen ja viilentämiseen. Intian rannikolla Karnatakassa ja Keralassa kookosöljyä lisätään tuntia ennen kylpyä iholle. Sitä suositellaan vanhuksille käytettäväksi vähintään kerran viikossa, jotta keho, iho ja hiukset säilyisivät terveinä.

Polttoaineena

Lentokoneiden käyttämä lentopetroli on kookosöljyn johdannainen. Erinomaisen gaminointikyvyn ansiosta kookosoljystä on ollut mahdollista höyryttää epäpuhtaudet pois, jolloin siitä on saatu puhdasta öljyä sekoitettavaksi uusiutumattomaan öljyyn.

Perinteinen käyttö

Kookosöljyä on perinteisesti käytetty öljylampuissa.

Diesel-moottorit

Kookosöljyä on testattu biodieselin ainesosana käytettäväksi tämän polttoainetyypin moottorissa. Tällaisena sekoituksena sitä voidaan käyttää voimanlähteissä sekä ajoneuvojen dieselmoottoreissa.
Kookosöljyä voidaan käyttää joko sellaisenaan tai sekoituksena. Kuitenkin alle 10 %:n suhteella kookosöljyä voidaan käyttää myös ei-biodieselillä käyvissä moottoreissa. Öljyn tulee täyttää Weihenstephanin standardi, koska muuten se voi aiheuttaa vahinkoa perinteiselle moottorille. Laitteissa, jotka ovat jatkuvasti käytössä (>70% ajastaan), sitä voidaan mahdollisesti käyttää sellaisenaankin, joskin asiasta on eriäviä mielipiteitä.
Kookosöljyä käytetään kuljetuksen ja sähköntuotannon polttoaineena Filippiineillä ja Intiassa, minkä lisäksi Tyynenmeren saarilla tehdään aiheesta tutkimusta.

Terveysvaikutukset

Kookosöljyn käyttö ei lisää väestötutkimusten mukaan sydän- ja verisuonitauteja eikä sydän- ja verisuonitautikuolleisuutta. Useat tutkimukset ovat lisäksi osoittaneet, että kookosöljyn käyttö nostaa merkittävästi HDL-C-kolesterolin määrää, jonka korkea pitoisuus vähentää riskiä sairastua tai kuolla sydän- ja verisuonitauteihin.
Ravitsemustieteen professori Mikael Fogelholm esitti vuonna 2017, ettei kookosöljy edistäisi terveyttä, koska siinä on paljon tyydyttynyttä rasvaa. Itä-Suomen yliopiston ravitsemusepidemiologian dosentti Jyrki Virtanen oli kertonut jo vuonna 2015, että kookosöljyssä on paljon lauriinihappoa, mikä nostaa veren hyvää HDL-kolesterolia. Virtanen oli todennut myös, että kookosöljyn käyttö nostaaa hyvän HDL-kolesterolin määrää enemmän kuin huonon LDL-kolesterolin määrää, mikä johtaa niiden suhteen paranemiseen. Kookosöljystä ei saa kuitenkaan kaikkein tärkeimpiä rasvahappoja eli omega-3- ja omega-6-happoja.

Ympäristövaikutukset

Kookosöljyn tuotannon elinkaarenaikaiset rehevöittävät, happamoittavat ja ilmastoa lämmittävät päästöt ovat huomattavasti pienemmät kuin muissa kuluttajille markkinoiduissa ruokaöljyissä .