Satokausikalenteri

Satokausikalenteri on vuonna 2011 kehitetty konsepti, joka perehdyttää ihmisiä syömään eri sesonkien mukaisia vihanneksia ja hedelmiä. Satokausi-tuotteisiin kuuluu vuosittain ilmestyvä paperikalenteri, mobiilisovellus ja kirjoja. Satokausi-brändiin liittyy myös sosiaalisessa mediassa toimiva yhteisö. 
Satokausikalenteri-idean ovat kehittäneet veljekset Samuli Karjula ja Johannes Karjula sekä Samulin vaimo Laura .
Vuonna 2018 konseptin taustalle perustettiin Satokausikalenteri Media Oy, ruoka-alalla toimiva markki­nointiviestinnän luova toimisto , jonka toimitusjohtajana toimii Natalia Salmela .

Satokausikalenterin ideologia

Samuli Karjulan mielestä Suomessa ja muissa Pohjoismaissa unohdettiin sotien jälkeen niin kutsuttu luonnollinen sesonkiajattelu, minkä vuoksi täällä ostetaan ympäri vuoden tomaattia ja kurkkua tai kenties "Perusta liian aikaisin lennätettyä parsaa". Alle kymmenen kasvista, kuten tomaatti, kurkku ja porkkana, muodostavat yli 90 prosenttia syömistämme vihanneksista, Karjula kertoi vuonna 2015.
Satokausikalenteria varten hän on tutkinut, mitä kotimaisia tai ulkomailta tuotuja vihanneksia ja hedelmiä on kulloinkin "järkevää" kuluttaa. Järkevyyden hän on perustellut taulukoimalla kasvisten edullisuutta niiden eri ominaisuuksien mukaan: hinta, vitamiinipitoisuus, alkuperämaan satokausi ja hiilijalanjälki. Satokausikalenterin mukaan kotimainen ja avomaalla kasvanut vihannes on aina paras valinta, mutta esimerkiksi talvella kannattaa valita espanjalainen appelsiini kotimaisen kasvihuonetomaatin sijaan. Kausikasvisten listalla on esimerkiksi eteläeurooppalaisia sitruunoita toukokuussa ja Etelä-Amerikasta tuotuja mangoja maaliskuussa. Karjula perustelee eksoottisten kasvien syöntiä sillä, että suomalaisia vientituotteita Amerikkaan vienyt laiva voisi ilman hedelmälastia palata tyhjänä Suomeen. Hän kuitenkin toivoo kauppoihin suppeampaa hedelmä- ja vihannesvalikoimaa kuukausitasolla. Jos osastoilla keskityttäisiin aina sesongin parhaisiin kasviksiin, ihmiset ehkä kokeilisivat enemmän uusia tuotteita. Syksyllä 2018 Karjula piti suurimpana ongelmana sitä, että suomalaiset syövät liian vähän hedelmiä ja vihanneksia.  
Esimerkiksi toukokuussa Satokausikalenteri suosittelee syömään järkevän kuljetuksen päässä kasvavia tuontikasviksia kuten avokado, banaani, greippi, hunajameloni, kukkakaali, kurkku, paprika, parsakaali ja sitruuna. Suomalaisista varastokasviksista kannattaa syödä niitä, joiden ravintoainemäärä, erityisesti c-vitamiinipitoisuus, on vielä hyvä. Sellaisia ovat esimerkiksi keltasipuli, palsternakka, peruna ja valkosipuli.

Satokausikalenterin yhteiskunnalliset vaikutukset

Satokausikalenteri on tehnyt yhteistyötä muun muassa S- ja K-ruokakauppaketjujen kanssa, jotka ovat kalenterin myötä alkaneet nostaa nostaa kunkin kauden sesonkihedelmät ja -kasvikset näkyvämmin esille kaupoissa. Yhteistyö on lisännyt kasvisten ja hedelmien kulutusta,  esimerkiksi S-ryhmässä kasvisten menekki oli kasvanut miljoonia kiloja vuoteen 2017 mennessä.
Sesonkia ja CGI kehittivät vuonna 2016 yhdessä suurkeittiöille tarkoitetun Aromi-järjestelmän, jolla ne voivat huomioida ruokapalvelujen tuotannossa satokauden parhaat tuotteet. Järjestelmän avulla on vähennetty merkittävästi esimerkiksi kurkkuja ympärivuotisesti viljelevien tilojen päästöjä. Palvelua käyttävät muun muassa kaupungit, kunnat, sairaalat, päiväkodit, koulut ja erilaiset hoivalaitokset ja ravintolat.
Satokausikalenterin innoittamana Suomessa on alettu viljellä uusia kasviksia. Vuonna 2018 markkinoille tuli kotimainen myskikurpitsa, joka oli halvempaa kuin tuontikurpitsat sekä ensimmäiset kotimaassa kasvatetut inkiväärit.