Boston

Maantiede

Boston sijaitsee Shawmutin niemellä Charles- ja Mysticjokien suulla. Joet laskevat Bostonin satamaan. Alkujaan niemimaalla oli kukkuloita ja sen erotti mantereesta suoalue, nyttemmin kukkuloita on tasoitettu ja suoaluetta täytetty ja kuivatettu.

Ilmasto

Meren ja jokien läheisyys pitää Bostonin ilmaston verrattain leutona verrattuna muihin pohjoisen suurkaupunkeihin. Bostonissa vuoden lämpimimmät kuukaudet ovat heinä- ja elokuu, jolloin keskimääräinen päivän ylin lämpötila on 27,7 ja 26,6 °C. Kylmintä on tammikuussa, keskimääräinen alin -5,8 °C. Myös joulu-, helmi- ja maaliskuun keskimääräinen alin lämpötila on pakkasen puolella.

Historia

Ensimmäinen eurooppalainen Bostonin alueella oli William Blaxton, joka asettui 1629 pienelle niemimaalle, jota paikalliset algonkinit kutsuivat nimellä Shawmet. Seuraavana vuonna alueelle saapui Massachusetts Bay Colonystä John Winthropin johtamia puritaaneja, jotka olivat kokeneet Salemin vaikeaksi asuinpaikaksi. Blaxton kutsui Winthropin Shawmetiin, ja 17. syyskuuta 1630 hän päätti tehdä siitä pysyvän asutuksen. Winthrop muutti paikan nimen Bostoniksi Lincolnshiren Bostonin mukaan.
Harvardin yliopisto perustettiin 1636 siirtokunnan tuomioistuimen päätöksellä. Se sai nimensä pappi John Harvardilta, joka lahjoitti yksityisen kirjastonsa yliopiston käyttöön.
Bostonin sataman ympärille kehittyi monenlaista liiketoimintaa, ja sinne muutti merimiehiä, kalastajia, laivanrakentajia ja kauppiaita. Kaupungin väkiluku kasvoi vuoden 1540 kahdestatuhannesta noin kuuteentoistatuhanteen vuoteen 1730 mennessä. Siitä tuli Pohjois-Amerikan suurin brittiläinen kaupunki. Kaupungista vietiin suolattua turskaa muihin brittiläisen imperiumin maihin, ja kauppareittien suunnittelu johti tuottavaan orjakauppaan. Cape Annin maanjäristys vuonna 1755 vaurioitti monia rakennuksia.
Bostonista tuli 1700-luvulla siirtokuntien vastarinnan keskittymä. Kaupungissa tapahtuivat 1770 Bostonin verilöyly ja 1773 Bostonin teekutsut. Englanti vastasi tapahtumiin nopeasti ja asetti kaupungin sotilashallintoon. Lisäksi satama saarrettiin. Sons of Liberty -vastarintaliike alkoi levittää sanomaa Bostonista, ja siirtokunnat alkoivat pian yhdistyä englantilaisia vastaan. Boston oli myös merkittävässä asemassa Yhdysvaltain vapaussodassa. Bostonilaiset aiheuttivat Bunker Hillin taistelussa englantilaisille merkittäviä tappioita. 1800-luvun alussa Ranskaa vastaan käydyt sodat haittasivat kaupankäyntiä, ja kaupungin talous suuntautui ulkomaankaupan sijasta teollisuuteen. Väkiluku kasvoi voimakkaasti 1820-luvulla Euroopasta tulleen siirtolaisaallon myötä.
Boston kehittyi 1800-luvun alussa Yhdysvaltain tieteen ja taiteen keskukseksi. Kaupungin toinen pormestari Josiah Quincy kehitti koulutusta ja teki kaduista turvallisempia ja puhtaampia. Ralph Waldo Emersonin transsendentalistinen liike näkyi esimerkiksi Nathaniel Hawthornen kirjoissa ja Henry David Thoreaun ajatuksissa. Runous, maalaustaide, arkkitehtuuri ja tiede kukoistivat kaupungissa, minkä ansiosta kaupunkia alettiin kutsua ”Amerikan Ateenaksi”. Transsendentalisen liikkeen lisäksi Boston oli abolitionismin keskus. New England Anti-Slavery Society perustettiin kaupungissa 1832. Sisällissodan aikana kaupunki oli merkittävä armeijan satamapaikka.
Teollistuminen muutti Bostonia huomattavasti 1800-luvun puolivälissä, ja kaupungista tuli Uuden-Englannin rautatieliikenteen solmukohta. Kaupunki rikastui teollisuudellaan. Kaupunkia laajennettiin valtaamalla maata merestä, ja siihen liitettiin viereiset Roxbury, Dorchester, Brighton ja Charlestown. Lisäksi kaupunkiin perustettiin kuvataidemuseo ja sinfoniaorkesteri. Monien Yhdysvaltain teollisuuskaupunkien tavoin Bostonin talous kärsi maailmansotien välissä. Ensin kieltolaki teki lopun rommiteollisuudesta ja sitten iski 1930-luvun lama.
Bostonin väkiluku nousi toisen maailmansodan jälkeen huippuunsa, ja se oli 801 000 vuonna 1950. Kaupungin infrastruktuuri oli kuitenkin vanhaa, ja verojen nostaminen aiheutti valkoisen keskiluokan muuton ympäröiviin esikaupunkeihin. Kaupungin uudistamiseksi perustettiin 1957 Boston Redevelopment Authority. Ryhmän työn ansiosta kaupunkiin nousi muun muassa Prudential Tower, uusi hallintokeskus ja ostoskeskuksia. Lisäksi esimerkiksi monia naapurustoja uudistettiin.
15. huhtikuuta 2013 Bostonissa tapahtui Bostonin maratonin aikana terrori-isku, jossa kuoli kolme ihmistä ja yli sata loukkaantui.

Hallinto

Bostonin kaupunginvaltuustossa on yhdeksän eri kaupunginosia edustavaa valtuutettua ja neljä, jotka edustavat koko kaupunkia. Valtuuston komiteat valmistelevat aloitteita, jotka ne tuovat sitten äänestykseen. Jos aloite saa valtuustossa enemmistön taakseen, se viedään pormestarille, joka voi vielä estää sen täytäntöönpanon veto-oikeudellaan.

Talous

Bostonin collegeilla ja yliopistoilla on tärkeä vaikutus kaupungin ja alueen talouteen. Ne eivät vain työllistä, mutta myös houkuttelevat korkean teknologian teollisuutta kaupunkiin ja lähialueille, kuten ohjelmisto- ja laiteyrityksiä sekä bioteknologiayrityksiä.
Bostonissa eniten työllistävät alat ovat terveydenhuolto, vakuutus- ja pankkitoiminta sekä korkeakoulutus. Nämä kolme tarjoavat noin kolme neljäsosaa työpaikoista. Vuonna 2011 Bostonissa oli 111 yksityistä yritystä, jotka työllistivät yli 500 henkeä. Suurin työnantaja oli Massachusettsin sairaala 14 000 työpaikallaan, toiseksi suurin Harvardin opetussairaala BWH (Brigham and Women’s Hospital), jossa oli 11 600 työpaikkaa, ja kolmantena Bostonin yliopisto (9 300 työpaikka).

Liikenne

Bostonin lentoasema, viralliselta nimeltään kenraali Edward Lawrence Loganin kansainvälinen lentoasema tai vain Loganin kansainvälinen lentoasema, on Yhdysvaltojen 19:nneksi vilkkain lentoasema, jonka läpi kulkee vuosittain 27 miljoonaa matkustajaa. Se perustettiin vuonna 1923.
Kotimaan liikennettä varten kaupungissa on kolme rautatieasemaa. Eteläisin asema toimii myös linja-autoasemana.
Bostonin metropolialueen joukkoliikennettä hoidetaan linja-autoilla, metrolla ja paikallisjunilla. Liikennelaitoksella eli MBTA:lla (Massachusetts Bay Transportation Authority) on myös yhteysaluksia, jotka kuljettavat matkustajia vesitse Hinghamista, Quincystä ja Hullista keskustaan. Yli 300 000 ihmistä käy päivittäin Bostonissa töissä. Pormestari on pyrkinyt edistämään myös pyöräilyn suosiota.

Väestö

Bostonin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 617 594 ja vuoden 2017 arvion mukaan 685 094. Bostonin metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä 4 552 402. Suur-Bostonin metropolialue on levittäytynyt viiteen piirikuntaan Massachusettsissa ja kahteen New Hampshiressä ja se oli Yhdysvaltain 10:ksi suurin metropolialue. Bostonin kaupungin asukkaista 53 % oli vuonna 2010 taustaltaan valkoisia, 25,4 % afroamerikkalaisia, 9,3 % aasialaisia ja 19 % latinoja. Kaupungin asukkaista ulkomailla oli syntynyt 27,6 % ja 37,1 % puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia.