Rikkavesi

Rikkavesi-nimen taustaa

1400-luvun asiakirjoissa Rikkaveden kirjoitusasu oli Rikkajärfui. Vuonna 1799 Rikkavesi mainitaan nykyisessä muodossaan.
Alueella on useita Rikka-alkuisia paikannimiä: järven eteläpäässä on Rikkaranta. Se on kylä, joka kuuluu Outokummun kaupunkiin. Rikkarannassa on Rikkalampi, josta laskee lyhyt Rikkajoki Rikkaveteen. Järven pohjoispäässä on suurikokoinen Rikkalahti. Se esiintyy myös kylännimenä (Rickalax, 1735) samalla suunnalla.
Rikka-alkuiset luontonimet ovat tyypillisiä Pohjois-Savossa. Rikka merkitsee roskaa tai kariketta. Vesistönimissä se voi tarkoittaa kaislikkoa tai muuta vesikasvillisuutta.

Satamat ja laiturit

Saimaan ja Rikkaveden välillä on laivaväylä, joka kulkee Juojärven kautta. Rikkavedellä on useita retki- ja käyntisatamia. Rikkavedeltä laivaväylä jatkuu pohjoiseen Kaavinjärvelle.
Luikonlahden käyntisatama sijaitsee Rikkaveden pohjoisosassa Luikonlahden pohjukassa lahden länsirannalla. Tuloväylä Luikonlahteen on 1,8 metriä. Laiturin lähellä on varattavissa Luikonpaja-huoltorakennus, jossa on keittiö, suihku, wc ja kokoushuone. Luikonlahden kyläkeskuksessa on huoltoasema noin 500 m satamasta länteen. Suojaisessa paikassa oleva käyntisatama soveltuu sekä tilapäiseen oleskeluun että yöpymiseen.
Kaavinkosken retkisatama sijaitsee Kaavinkosken Tuusniemen puoleisella rannalla. Tuloväylän syvyys on 1,5 metriä. Satamassa on laiturin lisäksi mm. poijupaikkoja, veneenlaskupaikka, uimaranta, kota, jätepiste, käymälä ja pysäköintipaikka autoille. Kaavinkosken satama soveltuu sekä tilapäiseen oleskeluun että yöpymiseen.
Ohtaansalmen vieraslaituri sijaitsee Rikkaveden ja Juojärven välisessä salmessa Tuusniemellä.
Rikkavedelle saapuva voi laskea veneesä vesille edellä mainittujen paikkojen lisäksi Kaavin ja Tuusniemen venesatamissa sekä Kylänlahdessa, Pitkälahdessa, Pöytälahdessa ja Juurikkasalmessa.

Kalastus

Rikkavesi kuuluu Kaavi-Juojärven yhteislupa-alueeseen. Siihen kuuluvat myös muut alueen lähijärvet: Juojärvi, Kaavinjärvi sekä Pohjois-Karjalan puolella Outokummun alueen pienvedet.
Kalastusmenetelmiä Rikkavedellä ovat onkiminen, pilkintä, uistelu, heittokalastus, verkkokalastus sekä katiskakalastus. Rikkavedellä istukaslajina on kuha. Luontainen saalislaji on hauki. Myös järvitaimen, nieriä ja harjus kuuluvat alueen kalalajistoon.

Säännöstely

Rikkavesi on likimain samassa tasossa Juojärven ja Kaavinjärven kanssa. Niitä säännöstellään Palokin voimalaitoksella. Säännöstely aloitettiin vuonna 1965. Säännöstelyn luvanhaltija on Pohjois-Karjalan sähkö Oy. Luvan mukainen säännöstelyväli on 0,65 m.
Ekologisesti Rikkavesi on erinomaisessa tilassa lukuun ottamatta sitä, että Palokin voimala muodostaa vaelluskaloille nousuesteen. Vesi on keskiruskeaa.

Täyssinän rauhan raja

Rikkavesi oli osa vuonna 1595 solmittua Ruotsin ja Venäjän välistä Täyssinän rauhan rajalinjaa. Täyssinän rauhan rajamerkit ovat yhä nähtävissä rantakalliossa Tuusniemen Ohtaansalmessa, jossa Rikkavesi laskee Juojärveen.
Rikkaveden pohjoispuolella olevan  Kaavinjärven pohjoispäässä Täyssinän rauhan rajamerkit on puolestaan hakattu mannerjään paikalleen kuljettamaan kiillegneissilohkareeseen.
Rajakivillä on suuri historiallinen arvo, sillä ne ovat olleet Suomen itärajan merkkinä vuosina 1595 - 1617.