Kreikkalainen keittiö

Kreikkalainen keittiö on maantieteellisistä ja historiallisista syistä tyypillisen välimerellinen. Vaikutteita on tullut muiden muassa Turkista ja kauempaakin idästä, muualta Balkanilta sekä Italiasta. Kreikkalainen ruoka on yleensä konstailematonta ja perustuu tuoreisiin ja hyvälaatuisiin raaka-aineisiin, neitsytoliiviöljyn runsaaseen käyttöön ja paikallisiin yrtteihin.
Kreikkalainen keittiö on yhteinen kreikkalaisille alueille, ennen kaikkea Kreikalle ja Kyprokselle. Ruoissa ja resepteissä on kuitenkin paikallista vaihtelua. Siirtolaisten mukana kreikkalainen keittiö on levinnyt eri puolille maailmaa, kuten muun muassa Yhdysvaltoihin. Kreikkalaiset ruoat ovat levinneet eri puolille myös Kreikassa käyneiden lukuisten matkailijoiden ansiosta, näiden tutustuttua ruokiin matkoillaan. Kreikkalainen keittiö tunnetaan muun muassa musakasta, suvlakista ja kreikkalaisesta salaatista.

Myöhempi historia

Keskiajan ja osmanivallan aikana kreikkalainen ruokakulttuuri sai vaikutteita arabeilta ja osmaniturkkilaisilta, Venetsiasta ja muualta Italiasta sekä slaaveilta ja muualta Balkanilta. Monet kreikkalaisten ruokien nimet ovat peräisin näistä kulttuureista ja kielistä.
1500–1800-luvuilla kreikkalainen keittiö on saanut lukuisia uusia ruoka-aineita, joista on tullut oleellinen osa monia ruokalajeja, kuten tomaatit, peruna ja riisi. Tavallinen kansa söi pitkään yksinkertaisesti ja kasvispainotteisesti. Monet perinteisinä kreikkalaisen keittiön ruokina pidetyt ruokalajit, kuten esimerkiksi musaka, ovat syntyneet tai vakiintuneet nykyisin tunnettuun muotoonsa vasta 1900-luvulla, kun läntisestä ja erityisesti ranskalaisesta keittiöstä mallia ottaneet kokit ovat luoneet ruokalajeja Kreikan yläluokalle. Vähitellen vaikutteet levisivät laajempiin kansankerroksiin. Erityisen vaikutusvaltainen oli Nikólaos Tselementésin keittokirja.
Viime vuosikymmeninä kreikkalaista keittiötä ovat kehittäneet uudet, usein ulkomailla oppinsa saaneet sukupolvet, jotka ovat pyrkineet tulkitsemaan perinteisiä reseptejä uudella modernilla tavalla ja luomaan kokonaan uusia reseptejä perinteisistä kreikkalaisista ruoka-aineista.

Pääraaka-aineet

Kreikan ruoka on erittäin monipuolista. Ruoanlaitossa käytetään paljon kreikkalaista oliiviöljyä, joka on lähes aina neitsytoliiviöljyä. Perinteisesti kreikkalainen ruoka on painottunut kasviksiin. Tärkeimmät kasvikset kreikkalaisessa keittiössä ovat tomaatit, munakoisot, okrat, perunat, sipulit sekä pavut. Nykyisin ruoissa käytetään runsaasti sian, lampaan ja kananlihaa, kuten myös nautaa. Monenlaiset merenelävät, kuten erilaiset kalat, mustekalat sekä simpukat, ovat myös iso osa kreikkalaista keittiötä. Kreikkalaiset juustot ovat myös merkittävä osa ruoanlaitossa, tyypillisimpiä juustoja ovat feta, halloumi, kasseri sekä mizithra. Juustojen lisäksi maitotuotteista käytetään erityisesti jogurttia. Hunajaa käytetään paljon varsinkin jälkiruuissa. Filo-taikinaa käytetään melkeinpä kaikissa leivonnaisissa, kuten piirakoissa. Maustamisessa ovat keskeisiä erilaiset yrtit, kuten oregano, timjami, minttu ja rosmariini. Lähes jokaiseen ateriaan kuuluu yleensä leipä. Viiniä ja muita alkoholijuomia käytetään kohtuudella, yleensä ruokailun yhteydessä.

Ruokailu

Kreikassa ulkona ja yhdessä perheen tai tuttavien kanssa syöminen ja ruoan jakaminen ovat yhtä oleellisia osia ruokakulttuuria kuin itse ruoka. Ateriat kestävät pitkään, ja alkavat usein yhdessä jaetuilla mezé- eli alkupalalautasilla (monikossa mezédes). Lounaisaika on yleensä noin klo 12–15 ja päivällisaika klo 20 jälkeen. Ravintoloita on useita tyyppejä. Varsinaiset ravintolat (estiatório) ovat usein länsimaisempia, tavernat (tavérna) perinteisempiä kreikkalaisia ravintoloita. Kalaravintolat (psarotavérna) ovat keskittyneet kalaruokiin, grilliravintolat (psistariá) grillattuun ruokaan. Kreikkalaiset syövät harvemmin jälkiruokaa heti aterian jälkeen, tai jälkiruokana toimivat lähinnä hedelmät; leivonnaisia ja muita makeita ruokia syödään usein erikseen. Ulkona syöminen ja grillaaminen kuuluu erityisesti pääsiäiseen ja suuriin kyläjuhliin (panigýri).

Terveysvaikutukset

Perinteinen kreikkalainen ruoka on hyvin terveellistä, ja sitä pidetään koko terveellisyydestään tunnetun Välimeren ruokavalion alkuversiona. Ruokavaliolla on tutkitusti useita terveysvaikutuksia, ja sen on todettu pidentävän elinikää sekä vähentävän sydäntauteja ja useiden syöpätyyppien esiintymistä. Terveellisyyteen vaikuttavat positiivisesti sekä hyvä ravintoaineiden jakauma että raaka-aineiden puhtaus ja laatu. Ruoka on perinteisesti ollut kasvispainotteista, lihaa on syöty suhteellisen vähän, ja runsas oliiviöljyn käyttö lisää ruoan terveellisyyttä.
Kreikassa alkuperäistä kreikkalaista ruokavaliota noudatetaan kuitenkin nykyään yhä vähemmän, mikä pätee Välimeren ruokavalion noudattamiseen yleisemminkin Välimeren alueella, kun ihmisten ruokatottumukset ovat länsimaistuneet. Ihmiset syövät yhä vähemmän kasviksia ja enemmän vaaleaa viljaa, punaista lihaa ja rasvaisia maitovalmisteita. On todettu, että kreikkalainen ruokavalio toteutuu nykyään parhaiten vielä Kreetalla ja sielläkin vain joissakin osin.