Yuanmoun löytöpaikka

Ympäristö

Etelä-Kiinassa Yunnanin maakunnan Chuxiongin autonomisessa prefektuurissa sijaitsee Yunnan-Guizhoun tasanko, jonka korkeus merenpinnasta on 1050–1380 metriä. Tasangolla on vajoama, johon on kertynyt paksu kerros kenotsooisia sedimenttejä. Sedimenttien pohjalla sijaitsee kerrostumia plioseenin tai varhaispleistoseenin ajoilta, missä on runsaasti eläinten fossiileja.

Tutkimushistoria

Vuonna 1965 olivat geologit (Geological Mechanics Research Institute) tutkimassa sedimenttikerrostumien alla olevia maakerroksia Danawun kylässä, joka sijaitsee 7 kilometriä Yuanmoun piirikunnan keskustasta. Maakerroksia oli tutkittu 695 metrin paksuudelta, kun he löysivät ihmisen kaksi ihmisen etuhammasta ja runsaasti eläinten fossiileja. Usean tutkijan yhteinen arvio on, että löydetyt ihmisen etuhampaat kuuluivat Homo erectukselle. Perusteluna olivat hampaiden mitat ja muoto, jotka muistuttavat eniten Zhoukoudianin löytöpaikan ihmislajia.

Ajoitus

Vuonna 2002 Hyodonin tutkimusryhmä mittasi magnetostratigrafisesti kerroksen iäksi 790 000–780 000 vuotta. Koska se oli tehty harvalla näytteenotolla, päätettiin laatia uusi ajoitus ja vuosina 2003–2005 geologit Zhu Rixiang ja R. Potts mittasivat magneettikenttiä käyttäen tarkempaa näytteenottoa. Sen tuloksena saatiin ihmishampaiden kerrostumille iäksi 1,71–1,70 miljoonaa vuotta.
Jo ennen 2000-lukua useat eri tutkimusryhmät ovat yrittäneet saada asiasta selkoa. Vuonna 1976 magneetostatigrafian pioneeri Li ajoitti eläinfossiilit 1,7 miljoonaan vuoteen. Kuitenkin tutkijat Liu ja Ding arvioivat vuonna 1983 kohteen iäksi alle miljoona vuotta. Fossiilien tutkijat esittävät omana arvioinaan, että lajiston perusteella kerrostumat sijoittuvat plioseenin ja pleistoseenin vaihteeseen. Eläimissä on monia sukupuuttoon kuolleita eläinlajeja ja osa lajeista ovat samoja kuin Nihwanin altaan löydöissä. Huangin tutkijaryhmä ajoitti yhden hevosen fossiilihampaan elektronin spin-resonanssin ajoitusmenetelmällä ja sai sen iäksi 1,1–1,6 miljoonaa vuotta.
Vaikka ajoituksesta ei olla vielä päästy yksimielisyyteen, voidaan kuitenkin sanoa kohteen iän mahtuvan yli miljoonan vuoden pituiseen haarukkaan 1,7–0,5 miljoonaa vuotta.

Ihminen

Ihmisen kaksi etuhammasta olivat ensimmäisten löydettyjen fossiilien joukossa. Muita ihmiseen viittaavia fossiileja ei ole tämän jälkeen löydetty. Hampaat ovat yläleuasta ja ne ovat suuren kokoiset. Voidaan puhua "lapiohampaista", koska ne ovat leveämmät kuin nykyihmisellä ja samalla hieman pidemmät. Mittojen perusteella ne sopisivat Homo erectukselle, varhaiselle Homo sapiensille tai Homo neanderthalille. Neandertalinihminen ei ilmeisesti elänyt näin idässä, joten kysymykseen tulevat ainoastaan kaksi edellistä ihmistä. Näistä Homo erectus on monelle tutkijalle todennäköisin vaihtoehto. Kaikki tutkijat eivät kuitenkaan ole vielä ottaneet kantaa, joten kysymys jää auki, ellei fossiilejä löydy lisää.
1980-luvulla Kiinassa hampaat nousivat lehtien otsikoihin Yuanmoun ihmisenä, jota silloin sitä pidettiin varmana Homo erectuksena. Sen nimeen liitettiin silloin myös alalajin määre Homo erectus yuanmouensis.

Kiviesineet ja hiilenpalaset

Samoista maaperän kerroksista, joista ihmishampaat löytyivät, kerättiin talteen kolme työstettyä kiveä. Kaksi kivistä löytyivät puoli metriä hammaskerrosten alta ja yksi metrin verran hampaiden yläpuolella. Kivet sijaitsivat vain noin 5–20 metrin säteellä hampaista. Kivimateriaali oli kvartsia ja työkaluina ne olivat varsin pieniä kaapimia tai kiviytimiä. Samoista löytökerroksista ja niiden lähikerroksista löytyi puuhiilenpalasia, jotka voidaan tukita metsäpalon jätteiksi tai nuotionpohjista maakerroksen sekaan joutuneeksi jätteeksi. Hiilen joukossa oli myös hiiltyneitä soijapapuja ja seesaminsiemeniä.
Kiviesineiden työstämisessä on käytetty samoja menetelmiä kuin mitä esimerkiksi Tansanian Olduvain rotkossa ja Pohjois-Kiinan Nihewanin altaassa käytettiin. Kaikki kolme kohdetta olivat suhteellisesti ottaen samanaikaisia, mikäli ensimmäisenä tehdyt ajoitukset ovat oikeita.

Eläinfossiilit

Eläinfossiileja sisältänyt kerros oli tutkijoille mieluisa yllätys. Fossiileista on pystytty tunnistamaan 38 lajia tai eläinsukua. Kyseisiä lajeja ovat: Nestoritherium sp., Megantereon nihowanensis, Cervocerus ultimus, Metacervulus capreolinus, Muntiacus lacustris, Paracervulus attenuatus, Eostyloceros longchuanensis, Procapreolus stenosis, H. licenti, Equus yunnanensis, Canis yuanmouensis, Axis shansius, Axis cf. rugosus, Rusa yunnanensis, Gazella sp., Cervus sp., Ochotonoides complicidens, Rhizomys sp., Microtus sp., Arvicola sp., Hystrix subcristata, Vulpes cf. chikushanensis, Viverricula malaccensis fossilis, Hyaena sp., Panthera tigris, Panthera pardus, Cynailurus sp., Stegodon sp., Stegodon elephantoides, Rhinoceros sinensis, Rhinoceros sp., Sus sp., Sus scrofa, Rusa sp., Cervus stehlini, Bos sp. ja Bibos sp.
Näistä lajeista 32 ovat nykyään kuolleet sukupuuttoon, mutta seuraavat kuusi lajia tavataan vieläkin elossa: H. licenti, E. yunnanensis, C. yuanmouensis, A. shansius, A. cf. rugosus ja R. yunnanensis. Kahdeksan lajia eli jo tertiäärikaudelta ja selvisivät löytökerrokseen. Nämä ovat: Nestoritherium sp., M. nihowanensis, C. ultimus, M. capreolinus, M. lacustris, P. attenuatus, E. longchuanensis ja P. stenosis.

Antropologinen merkitys

Alkuun Yuanmonin ihminen edusti varhaisinta ihmisen elonmerkkiä Kiinassa. Nykyään asiaan suhtaudutaan varauksellisesti eikä Yuanmoun ihmistä tai löytöpaikkaa esiinny enää kaikissa varhaisimpien kohteiden luetteloissa. Vanhemmassa kirjallisuudessa se on ollut usein esillä.