Haittaohjelma

Haittaohjelma on yleiskäsite tietokoneohjelmille, jotka tarkoituksellisesti aiheuttavat ei-toivottuja tapahtumia tietokoneessa tai tietojärjestelmässä. Haittaohjelmia voi jaotella sen mukaan, miten ne leviävät, suoritetaan tai mitä ne tekevät.

Stealth-virukset

Tavallisesti virustartunnan huomaa tiedoston koon muutoksena, yleensä koon kasvuna. Kuitenkin ns. stealth-virukset osaavat naamioida itsensä niin että tiedoston koko ei näyttäisi muuttuneen vaikka virus onkin tarttunut sen perään.

Madot

Madot (engl. worm) leviävät ilman isäntäohjelmien apua, yleensä jonkin tietoturva-aukon välityksellä tai huijaavat käyttäjän suorittamaan itsensä.

Troijalaiset

Troijalainen (engl. trojan horse) on tietokoneohjelma, joka näyttää tekevän jotain muuta kuin oikeasti tekee. Troijalainen voidaan liittää osaksi muuta ohjelmaa, tai se voi levitä pahaa-aavistamattomien käyttäjien lähetellessä ohjelmaa toisilleen. Osa troijalaisista voi levittää muita haittaohjelmia, kuten mainostusohjelmia ja viruksia.

Takaovet

Takaovi (engl. backdoor) on ohjelma, joka sallii vieraan pääsyn tietokoneelle ohittaen normaalit tietoturvamekanismit. Takaovi voi olla sisäänrakennettuna ohjelmassa, vaikka vain kiinteiden salasanojen muodossa tai se voidaan asentaa tietokoneeseen käyttäjän huomaamatta, usein tietoturva-aukkojen kautta tai madon tai viruksen mukana.

Vakoiluohjelmat

Vakoiluohjelma (engl. spyware) on ohjelma, joka kerää tietoa, kuten vierailtujen sivustojen osoitteita tai luottokorttinumeroita, ja lähettää ne isännälleen.

Mainosohjelmat

Mainosohjelma (engl. adware) on ohjelma, joka näyttää mainoksia tietokoneen näytöllä. Tällaiset ohjelmat asentuvat yleensä muiden ohjelmien mukana, tai tietoturva-aukkojen kautta esimerkiksi web-sivulta. Ohjelman tarkoitus on kerätä rahaa isännälleen, joka saa tietyn summan näytettyjen mainosten määrän mukaan. Nämä ohjelmat ottavat myös yhteyden isäntäkoneeseensa, joten ne voidaan luokitella vakoiluohjelmiksi.

Rootkitit

Rootkit on ohjelmisto, joka asentuu tietokoneelle hyökkääjän saatua sen hallintaansa. Rootkit on myös usein troijalainen, joka välitetään toisen ohjelmiston avulla asennettavaksi. Yleensä rootkitit pyrkivät piilottamaan itsensä asentumalla itse käyttöjärjestelmään jonkin siinä olevan tietoturva-aukon avulla, sekä tuhoamalla jäljet tartunnasta ja piilottamalla tietokoneella olevat vieraat prosessit tai verkkoyhteydet. Rootkittiin kuuluu usein etähallintamahdollisuus (takaovi).

Exploit kitit

Exploit kitit sijoitetaan www-palvelimelle, jonka kautta se voi saastuttaa sivustolla vierailevan käyttäjän tietokoneen. Esimerkiksi käyttäjä ohjataan saastuneen www-palvelimen sivustolle mainoslinkin avulla, jolloin exploit kit etsii käyttäjän selaimesta tunnettuja haavoittuvuuksia, kuten vanhentunutta Flash- tai Silverlight-liitännäistä tai pdf-lukija. Sopivan aukon löytyessä haittaohjelma ladataan koneelle käyttäjän huomaamatta.

Kiristyshaittaohjelmat

Kiristyshaittaohjelma (engl. ransomware) on keväästä 2012 alkaen yleistynyt kiristysohjelmatyyppi. Se on haittaohjelma, joka estää tietokoneen käytön salaamalla tietokoneen tiedostot ja kiristämällä rahaa tiedostojen avaamisesta. Ensimmäinen kiristyshaittaohjelma AIDS on kuitenkin peräisin jo vuodelta 1989.
Näitä kiristyksiä on tehty esimerkiksi poliisin nimissä väittäen tietokoneen sisältävän lapsipornografiaa, eläinpornoa ja lasten pahoinpitelyä esittäviä videoita. Lukituksen avatakseen tulisi sinun maksaa rahaa R-kioskilta ostettavia Paysafecardeja hyödyntäen. Näissä tapauksissa poliisi ei kuitenkaan liity ohjelmaan millään tavoin, joten kyseessä on rahahuijaus. Useita suomalaisia on joutunut tämän huijauksen kohteeksi, joka levisi Suomessa keväästä 2012 alkaen. ”Sakon” maksaminen ei poista haittaohjelman aiheuttamaa koneen lukitusta. Kiristyshaittaohjelmaa on levitetty myös Saksan rikospoliisin ja Suur-Lontoon poliisin nimissä.
Lokakuussa 2013 uutisoitiin, että haittaohjelmaa levittää usea samalla konseptilla toimiva rikollisryhmä. Yhden kiinni saadun koplan uhreja kerrottiin olleen Suomessa noin 30 000 ja maailmanlaajuisesti viitisen miljoonaa. Poliisi, viestintäviraston tietoturvaloukkausten ehkäisyryhmä Cert-fi ja tietoturvayhtiö F-Secure perustivat internetsivuston, jonka tarkoitus on tiedottaa haittaohjelmasta etukäteen ja avustaa rikoksen uhreja haittaohjelman poistossa. Sivusto toimii osoitteessa www.ransomware.fi.
Euroopan poliisivirasto (Europol) ja eräät virustorjuntaohjelmistojen valmistajat ovat perustaneet heinäkuussa 2016 internetsivuston nimeltään No More Ransom, josta löytyy tietoa kiristyshaittaohjelmista ja ilmaisia työkaluja kiristysohjelmien salauksen purkamiseen. Kesällä 2019 sivusto sisältää 82 työkalua, joita voidaan käyttää yli 109 erilaisen kiristysohjelman salauksen purkamiseen.

Office-makrot

Vaarallisia makroja sisältävien Office-tiedostojen levitys oli yleistä 2000-luvun alussa, mutta Microsoft kytki makrojen automaattisen suorituksen pois käytöstä. Nykyään nämä ovat taas yleistyneet, koska rikolliset voivat houkutella käyttäjät aktivoimaan makrot käyttöön dokumenttia avatessa.

Haittaohjelmien määrä

Vuonna 2007 arvioitiin olevan yli 500 000 haittaohjelmaa. Vuonna 2008 niitä arvioitiin olleen yli miljoona. Vaikka tietoturvauhkien määrä on nousussa, niin merkittävien tietoturvaloukkausten ja -uhkien määrä ei ole kasvanut samalla vauhdilla.