google/wiki40b huggingface dataset:
Giuseppe Sinopoli

Giuseppe Sinopoli (2. marraskuuta 1946 – 20. huhtikuuta 2001) oli italialainen kapellimestari ja säveltäjä. Hän toimi Philharmonian ylikapellimestarina 1984–1994 ja Dresden Staatskapellen ylikapellimestarina 1992–2001.
Sinopoli tuli tunnetuksi muun muassa italialaisen oopperan sekä Richard Straussin tulkinnoistaan. Hän kuoli keväällä 2001 sydänkohtaukseen ollessaan johtamassa Giuseppe Verdin Aidaa Berliinissä.
Idänmaruna

Ulkonäkö

Idänmaruna muistuttaa paljon koiruohoa, mutta on yksi- tai kaksivuotinen. Korkeudeltaan laji on 30–100 senttimetriä. Se on vähemmän karvainen ja himmeänvihreä verrattuna koiruohon hopeanharmaaseen väriin. Idänmarunan mykeröt ovat hieman pienemmät kuin koiruoholla. Suomessa kasvi on havaittu harvoin kukkivana ja yleensä vain lehtiruusukkeena.

Levinneisyys

Idänmaruna esiintyy luontaisesti Pohjois- ja Keski-Aasiassa, Itä-Venäjällä ja Siperiassa. Suomessa se on harvinainen satunnaistulokas, jota on löydetty pohjoisimmillaan Torniosta. Sen leviämistavat ovat sidoksissa rautatieliikenteeseen ja aiemmin viljantuontiin. Suomen lisäksi muista Pohjoismaista idänmarunaa ei ole havaittu.
Teuvo Tahko

Historia

Tahko on Leipäjuuston pahin plutolainen kilpailija, ja heidän yhteinen historiansa alkoi jo kouluajoista. Detroitissa asuva Tahko on selkeästi menestyksekkäämpi pahis omassa kaupungissaan kuin Leipäjuusto Chicagossa. Siksi hän yrittääkin päästä Leipäjuustosta eroon, jotta saisi vallattua myös Chicagon itselleen. Pikkuruinen ja mielipuolinen Tahko on armoton ja erikoisen juonitteleva pahis, joka puhuu Looney Tunes -animaatiosta tutun Elmerin aksentilla. Lisäksi hän on todella egoistinen menestyksensä vuoksi. Suurin osa menestyksestä on hänen oikean käden miehensä Numero ykkösen ansiota, joka onkin selkeästi parempi apulainen kuin Rasvanahka Leipäjuustolle.
Ricky Schroder

Richard Bartlett "Ricky" Schroder, Jr. (s. 13. huhtikuuta 1970) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän aloitti lapsinäyttelijänä ja voitti Golden Globen jo vuonna 1980 roolistaan elokuvassa Mestari (1979).
Schroder ei ole lopettanut uraansa aikuisenakaan, vaan on esiintynyt 2000-luvulla muun muassa televisiosarjassa 24 ja elokuvassa Biljardihait (2003). Hänellä oli vakituiset roolit NYPD Bluessa, Strong Medicinessa ja Silver Spoonsissa.
Schroderilla on vaimonsa Andrean kanssa neljä lasta.
Claude (Ranska)

Claude  (13. lokakuuta 1499 – 20. heinäkuuta 1524) oli Bretagnen ruhtinatar ja  Frans I:n puolisona Ranskan kuningatar. Hän oli Ranskan kuninkaan Ludvig XII:n ja Anna Bretagnelaisen tytär.
Anna Bretagnelainen yritti pitää Bretagnen irti Ranskan vallasta, ja kihlasi siksi tyttärensä itävaltalaiselle prinssille Kaarlelle. Kihlaus purkautui, ja Clauden ja Fransin liiton myötä Bretagnesta tuli kuitenkin osa Ranskaa.
Claude synnytti seitsemän lasta ja kuoli 24-vuotiaana.
Jättiläistähti

Jättiläistähti on noin 10–100 kertaa Aurinkoa suurempi ja 10–1000 kertaa kirkkaampi tähti. Kuumemmat jättiläiset ovat yleensä kirkkaampia ja pienempiä kuin kylmemmät jättiläistähdet. Tunnetuimpia jättiläistähtiä ovat punaiset jättiläiset.
Jättiläiset luetaan luminositeettiluokkaan III ja kirkkaat jättiläiset luokkaan II. Jättiläistähdiksi voidaan kutsua mitä tahansa seuraavista tähtityypeistä: hyperjättiläiset, ylijättiläiset ja jättiläiset. Jättiläistähdet ovat monesti kirkkaudeltaan vaihtelevia sykkiviä muuttujia. Normaaleja luokan III jättiläisiä ovat sininen Mimosa, keltaiset Capella, Pollux,Dubhe, Arcturus, Aldebaran ja Kochab sekä Mira.
Ns. kirkkaita luokan II jättiläisiä ovat muun muassa Adhara, Almach ja Cacrux.
Tähdestä tulee jättiläistähti, kun sen ytimen fuusioreaktioiden vaatima vety loppuu ja sopeutuminen uuteen energiatasapainoon laajentaa voimakkaasti tähden uloimpia kerroksia. Pintalämpötila putoaa, mutta kokonaiskirkkaus kasvaa pinta-alan suuren kasvun vuoksi.
Punakylkiapali

Levinneisyys

Punakylkiapalia tavataan Kamerunissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Keniassa, Nigeriassa, Etelä-Sudanissa, Sudanissa ja Ugandassa. Sitä on kuvattu harvinaisesta paikallisesti yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Keskipakoisvoima

Keskipakoisvoima eli keskipakovoima on näennäisvoima, joka vaikuttaa vetävän esimerkiksi ympyräliikettä tekevää kappaletta kauemmaksi liikkeen keskipisteestä. Vaikutelma voimasta johtuu kappaleen hitaudesta eli sen kyvystä vastustaa liiketilan muutosta. Ympyräliikkeessä liikkeen suunta muuttuu kaiken aikaa. Jotta tasaista ympyräliikettä tekevä kappale pysyisi ympyräradalla, tarvitaan liikeradan säilymiseksi keskihakuvoima, joka suuntautuu kohti ympyräradan keskipistettä. Jos tällainen keskiöön kiihdyttävä voima on liian heikko, on seurauksena kappaleen etääntyminen ympyräliikkeen keskipisteestä eli ympyräradan säde kasvaa. Tämä ilmiö näyttää siltä kuin kappaleeseen vaikuttaisi jokin keskipakoistava voima, joka vetää kappaletta ulospäin. Todelliset voimat ovat aina seurausta jostain vuorovaikutuksesta. Koska ilmiön syynä ei ole mikään vuorovaikutus, vaan kappaleen oma hitaus, on kyseessä näennäisvoima. Keskipakoistavuutta voi tulkita esiintyvän vain kiertävän kappaleen omassa kiihtyvässä koordinaatistossa, ei riippumattomassa inertiaalikoordinaatistossa.
Vastaava ilmiö esiintyy myös pyörimisliikkeessä, jossa kappaleen rakenneosat tekevät ympyräliikettä. Pyörivän kappaleen rakenneosien välillä vaikuttaa jännitysvoimia, jotka aiheuttavat ympyräradan ylläpitämiseen tarvittavan keskihakuvoiman. Jos jännitysvoimat ovat heikompia kuin mitä ympyräliikkeen ylläpitämiseen tarvitaan, alkaa kappaleen muoto venyä pyörimisakselista ulospäin. Tästä esimerkkejä ovat esimerkiksi pyörivien taivaankappaleiden litistyminen.
Klassisen mekaniikan matemaattisessa muotoilussa keskipakovoiman voidaan selittää johtuvan kappaleeseen kiinnitetyn pyörimisliikettä tekevän koordinaatiston kiihtyvyydestä. Tällaista kiihtyvää koordinaatistoa kutsutaan epäinertiaaliseksi koordinaatistoksi tarkoittaen, että havaitsija tai mittaaja on kiihtyvässä liiketilassa. Vastaavasti vapaan putoamisen liiketilaa, jossa kiihtyvyyksiä ei kappaleeseen kohdistu, kutsutaan inertiaalikoordinaatistoksi.

Esimerkkejä

Nopeasti pyörivässä karusellissa ihmiset kokevat painuvansa karusellin ulkokehää kohti. Tällöin harhaanjohtavasti ajatellaan voiman kohdistuvan ympyräliikkeen keskipisteestä poispäin. Todellisuudessa aistittava paine johtuu Newtonin jatkuvuuden laista sekä karusellin tuolin, seinän tai muun vastaavan tukevan pinnan tukivoimasta.
Tämä johtuu siitä, että karusellissa istuva henkilö pyrkii klassisen mekaniikan lakien mukaisesti jatkamaan matkaa suoraan eteenpäin karusellin poikkeuttaessa henkilön kulkurataa. Nopeuden suunnan muuttaminen vaatii voiman samalla tavalla kuin työntäminen, vetäminen tai kiihtyvyys. Itse asiassa karusellissa istuva ihminen kokee voiman vaikutuksen siksi, koska karuselli kääntää henkilöä jatkuvasti tiettyyn suuntaan, jolloin siis istujan keskeiskiihtyvyysvektori osoittaa ympyräradan keskipisteeseen. Esimerkkihenkilön lopullinen liikerata kaartuu näin ollen ympyräradaksi, ellei tilanteessa vaikuta muita voimia.
Elmer Bäck

Elmer Bäck (s. 18. lokakuuta 1981) on suomalainen näyttelijä.
Bäck työskentelee Berliinissä Nya Rampen -teatteriryhmässä. Hän on näytellyt pääosan, elokuvaohjaaja Sergei Eisensteinin roolin Peter Greenawayn vuonna 2015 valmistuneessa elokuvassa Eisenstein in Guanajuato, Enok Kajanderin roolin elokuvassa Missä kuljimme kerran (2011) ja kansainvälisessä tv-yhteistuotannossa The Spiral. Vuonna 2008 Bäck näytteli suomalaisessa tv-sarjassa Lemmenleikit.
Vuosina 2003–2009 Bäck teki rooleja Suomen ruotsinkielisissä teattereissa Klockriketeatern, Viirus ja Wasa Teater. Syksyllä 2015 hän näyttelee Turun ruotsalaisessa teatterissa Myrskyluodon Maijan toisen pääroolin.
Bäck näyttelee pääosaa Eisenstein in Guanajuato -elokuvassa, joka on ohjaaja Peter Greenawayn kunnianosoitus neuvostoliittolaiselle elokuvaohjaaja Sergei Eisensteinille. Elokuva sai Suomen ensi-iltansa elokuvateattereissa 4. syyskuuta 2015.
Bäck on ollut aviossa vuodesta 2017 saakka naimisissa meksikolaisen pukusuunnittelijan kanssa, jonka hän tapasi vuonna 2014. Bäck puhuu viittä kieltä, mutta oppi suomen vasta 13-vuotiaana.
Viljami Hautaviita

Viljami Hautaviita (1905–1985) oli suomalainen Lapväärtistä kotoisin ollut voimamies, joka kiersi esiintymässä muun muassa kouluissa 1950- ja 1970-luvuilla.  Hänestä tehtiin aikanaan myös televisio-ohjelma. Mainosjuliste kertoi hänen painokseen 150 kg ja rintakehän ympärykseksi 143 cm. Hauiksen ympärys oli julisteen mukaan 46 cm, kaulan 65 cm ja sormen 10 cm.
Hautaviita on tunnettu erityisesti hammasatleettina, joka väänsi hampaillaan hevosenkenkiä suoraksi ja veti hampaillaan autoja ja lentokoneita. Muita ohjelmanumeroita olivat esimerkiksi auton vetäminen tukalla ja naulan lyöminen lankkuun nyrkillä. Esiintyessään hän usein käytti sinistä viittaa, jonka selkämykseen oli kirjailtu keltainen leijona ja teksti Suomen Teräsmies.
Hautaviita esiintyi yhdessä tasapainotaiteilija ja hanuristi Esa Karttusen sekä Suomen pisimpänä miehenä tunnetun Väinö Myllyrinteen kanssa.
Letov L-101

Letov L-101 oli tšekkoslovakialainen keskisuuri matkustajakone, joka suunniteltiin ja rakennettiin Letovin valtion omistukseen 24. lokakuuta 1945 siirtyneesä tehtaassa.
L-101 oli alataso, sen rakenne oli kauttaaltaan metallia. Tehtaiden saneerauksessa vuonna 1948 Letov L-101 -projekti keskeytettiin. Tuolloin auto- ja lentokonetehtaan fuusioitiin CZAL-tehtaaksi.
Sademetsäkiipijä

Koko ja ulkonäkö

Sademetsäkiipijä kasvaa noin 16 cm pitkäksi . Linnun selkä on väriltään tummanruskea. Vatsa on ruskea ja sitä kirjovat valkoiset höyhenet. Kaula on valkoinen. Naaraalla on korvien lähellä punaruskea täplä.

Elinympäristö ja ravinto

Sademetsäkiipijät elävät niin sademetsissä, eukalyptusmetsissä kuin avoimemmillakin metsäseuduilla. Usein lähellä jokia. Lintu osaa käyttää erilaisia tekniikoita ravinnon hankitaan. Useimmiten laji kiipeilee nopeasti puunrunkoa pitkin ravintoa etsiessään, mutta osaavat myös porata nokalla kuollutta puuainesta. Pääasiassa laji käyttää ravintonaan muurahaisia, mutta myös muita selkärangattomia eläimiä ja kasvien mettä

Lisääntyminen

Sademetsäkiipijän pesimäaika kestää elokuusta tammikuuhun. Pesänsä se tekee puunkoloon ja pehmustaa sen höyhenillä . Toisin kuin sen lähisukulaiset kiipijät sademetsäkiipijät eivät hyödynnä yhteispesimistä.
Sipi Siintola

Sipi Edvard Siintola, vuoteen 1906 Ilén (9. huhtikuuta 1885 Porin maalaiskunta  – 16. helmikuuta 1953 Helsinki) oli apteekkineuvos, opettaja, historioitsija ja tietokirjojen laatija.

Henkilöhistoria

Siintolan vanhemmat olivat palstatilallinen Matti Vihtori Siintola ja Amanda Kristiina Brander ja puoliso vuodesta 1920 Edith Ingeborg Wahlström. Siintola valmistui farmaseutiksi 1905, suoritti ylioppilastutkinnon 1908, valmistui filosofian kandidaatiksi 1912, proviisoriksi 1913 ja apteekkariksi 1921. Hän toimi Helsingin yliopistolla laboraattorina 1913–1915 ja opettajana 1912–1918, valtioneuvoston alkoholiosaston johtajana 1917–1919, lääkintöhallituksen jäsenenä ja asessorina 1919–1922 sekä apteekkarina Turussa 1922–1934 ja Helsingissä vuodesta 1934. Turun yliopistossa hän oli assistentti 1922–1927 ja työskenteli sitten Helsingin yliopistossa käytännöllisen farmasian opettajana. Siintolalla oli useita alansa luottamustehtäviä, hän oli Suomen apteekkariyhdistyksen kunniajäsen ja vuodesta 1946 apteekkineuvos.
Antimonitrisulfidi

Ominaisuudet

Antimonitrisulfidilla on kaksi eri muotoa, jotka molemmat ovat huoneenlämpötilassa kiinteitä aineita. Kiteinen muoto on väriltään musta ja amorfinen antimonitrisulfidi on punaisenoranssia väriltään. Amorfinen antimonisulfidi muuttuu kuumennettaessa noin 200 °C:n lämpötilaan. Antimonitrisulfidi ei liukene veteen, mutta väkevät hapot, kuten suolahappo kykenevät liuottamaan yhdisteen. Se liukenee emäksisiin liuoksiin tai sulfidiliuoksiin muodostaen tioantimonaatti-ioneja (SbS₂⁻) tai hapen läsnä ollessa tetratioantimonaatti-ioneja (SbS₄³⁻).

Valmistus ja käyttö

Antimonitrisulfidia voidaan valmistaa kuumentamalla metallista antimonia tai antimonitrioksidia rikin kanssa. Teollisesti yhdistettä valmistetaan tyypillisesti kuumentamalla antimoniittimineraalia. Antimonitrisulfidia voidaan tuottaa myös antimonitrikloridin ja rikkivety- tai natriumtiosulfaattiliuoksen välisellä reaktiolla.
Antimonitrisulfidia käytetään tulitikkujen päissä, ilotulitteissa ja yhdessä kloraattien kanssa nalleissa. Muita käyttökohteita ovat muun muassa lasin värjääminen rubiininpunaiseksi, metallisen antimonin ja antimoniyhdisteiden valmistus sekä väriaineena.
Teemu Brunila

Elämä ja ura

Teemu Brunila on valmistunut Turun yliopistosta pääaineenaan oikeustiede. Lakiopinnoista on hänen kertomansa mukaan ollut paljonkin hyötyä muun muassa sopimuksia solmittaessa. Myös kaupalliset opinnot Turun kauppakorkeakoulussa ovat auttaneet Brunilaa ymmärtämään musiikkibisnestä.

Sävellyksiä ja sanoituksia muille artisteille

Brunila on säveltänyt ja sanoittanut musiikkia useille suomalaisille ja ulkomaisille artisteille. Esimerkkejä ovat muun muassa Anna Abreun ”End of Love”, Katri Ylanderin ”Välitunnilla”, sekä Jenni Vartiaisen ”Ihmisten edessä”, "Duran Duran" ja "Nettiin". Seta ry palkitsi Brunilan ja Vartiaisen vuonna 2008 Asiallisen tiedon omena -palkinnolla kappaleesta ”Ihmisten edessä”. Brunila on ollut mukana säveltäjänä, muusikkona ja feat-laulajana myös useilla JVG:n biiseillä, kuten "Hehkuu", "Paluu tulevaisuuteen" ja "Tarkenee". Brunila on laulanut myös hollantilaisten Sam Feldtin ja Deependin singlellä "Runaways".
Brunila on ollut säveltämässä myös David Guettan vuonna 2014 julkaistua kappaletta ”I’ll Keep Loving You” sekä brittiläisen Pixie Lottin kappaletta ”Catching Snowflakes”. Hän on sekä säveltänyt että sanoittanut kappaleita Jenni Vartiaisen albumeille Ihmisten edessä, Seili ja Terra.
Teemu Brunila on ollut säveltämässä ja sanoittamassa yhdysvaltalaisen R&B-artisti Trey Songzin kappaletta ”Never Again”. Kappale on Trey Songzin albumilla Chapter V, joka nousi syksyllä 2012 Billboard 200 -listan ensimmäiselle sijalle. Näin ollen Teemu Brunila on historian ensimmäinen suomalainen, jonka tekemää musiikkia sisältävä albumi on päässyt Billboard-listan kärkeen. Helmikuussa 2017 Brunilan tuottama ja JP Cooperin kanssa säveltämä kappale "Birthday" oli mukana Billboard 200 -listan ykkössijalle nousseella Fifty Shades Darker -elokuvan soundtrackilla.

Yhteistyö JVG:n kanssa

Sen lisäksi että Brunila on ollut mukana tekemässä JVG:lle kappaleita Paluu tulevaisuuteen, Hehkuu, Tarkenee ja Älä jätä roikkuu, hän on myös laulanut niillä kappaleilla.
Heptaanihappo

Valmistus ja käyttö

Heptaanihappoa valmistetaan karboksyloimalla penteeniä ja näin muodostuva heptanaali hapetetaan heptaanihapoksi ilman ja mangaanikatalyytin vaikutuksesta. Hapettamiseen viodaan käyttää myös rikkihappoa. Yhdistettä käytetään syntetisoitaessa muita yhdisteitä ja tietyissä voiteluaineissa.
Yhdistettä esiintyy myös kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
Commonwealth realm

Commonwealth realm on sellainen Kansainyhteisöön kuuluva maa tai valtakunta, jonka hallitsija on Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Elisabet II. Näitä maita on kuusitoista. Esimerkiksi Barbadoksella Elisabetin arvonimi on ”Hänen majesteettinsa Elisabet II, Barbadoksen kuningatar” tai yksinkertaisesti ”Barbadoksen kuningatar” (ilman mitään viittausta entiseen emämaahan Britanniaan). Maat ovat siis itsenäisiä valtioita, jotka ovat vain personaaliunionissa toistensa kanssa, kun valtaistuimella oleva hallitsija on käytännössä sama henkilö jokaisessa näistä valtakunnista. 
Commonwealth realm -maat ovat täysin itsenäisiä ja ulkopolitiikassaan toisistaan riippumattomia valtioita, joissa pelkästään on keskenään identtinen monarkia ja muut valtiolliset instituutiot. Yhteinen hallitsija asuu kuitenkin kokoaikaisesti Britanniassa, joten muissa maissa hänen asemaansa seremoniallisena valtionpäämiehenä hoitaa hänen nimittämänsä kenraalikuvernööri. Hallitsijan poliittista asemaa, joka on de jure sekä toimeenpaneva että lainsäädännöllinen, pitää pääministeri yhdessä demokraattisesti valitun hallituksensa kanssa.
Bestseller (yritys)

Vaatemerkit

Bestsellerillä on useita eri vaatemerkkejä, joita myydään sekä yrityksen omissa, tiettyyn tai tiettyihin merkkeihin keskittyneissä myymälöissä että myös yksityisten jälleenmyyjien kautta.
Yrityksen perusvaatemerkit ovat nuorille naisille suunnatut Vero Moda ja Only. Vuonna 2007 Bestseller palkkasi huippumalli Gisele Bündchenin merkin mainoskampanjaan vuosiksi 2007–2008. Muita naisille suunnattuja merkkejä ovat  Pieces (asusteet), Mamalicious (raskausajan vaatteet), Selected femme, Junarose, Object Collectors Item ja Vila. Bestsellerin vaatemerkkejä miehille ovat nuorten muotimerkki Jack & Jones ja perinteisempi Selected homme. Lasten vaatemerkkejä ovat One Fashion, Outfitters Nation (varhaisnuoret) ja Name It (vauvat).
Bestsellerin tuotteet valmistetaan etupäässä Kiinassa, Intiassa, Bangladeshissä, Turkissa ja Italiassa.

Bestseller Suomessa

Bestsellerin toi Suomeen Eero Enomaa, joka myi liiketoiminnasta osuutensa Bestsellerille 1997. Ensimmäisinä Bestsellerin tuotteista kiinnostuivat Suomessa Stockmannin One Way -nuortenliike ja Pukeva. Ensimmäiset Vero Moda -liikkeet avattiin Hyvinkäälle ja Helsingin Ateneuminkujalle 1990. Miesten farkkumerkki Jack & Jones tuotiin Suomeen 1992.
Pohjois-Karjalan keskussairaala

Pohjois-Karjalan keskussairaala on vuonna 1953 rakennettu sairaala ja samalla maan ensimmäinen keskussairaala. Sairaala sijaitsee Joensuussa Niinivaaran laella, josta sen valkea päärakennus näkyy kymmenien kilometrien päähän aina Kolille asti. 12-kerroksisen rakennuksen korkeus on 45 metriä .
Sairaalan yhteydessä on helikopterikenttä (ICAO: EFJE) potilaskuljetuksia varten. Ensiavun sisäänkäynnin yläpuolella sijaitsevalle helikopterikentälle laskeutuu pääsääntöisesti Varkaudesta operoiva pelastushelikopteri Ilmari. Sairaalarakennusten suunnittelusta vastasi arkkitehti Jussi Paatela yhdessä Olli Pöyryn kanssa.

Muuta

Pohjois-Karjalan sairaanhoito- ja sosiaalipalvelujen kuntayhtymän suurimmat toimipaikat ovat Pohjois-Karjalan keskussairaala Joensuussa, psykiatrian klinikka Kontiolahden Paiholassa ja Honkalampi-keskus Liperin Ylämyllyllä.
PKSSK järjestää yhdessä alueen kuntien ja terveyskeskusten kanssa väestön tarpeisiin perustuvia terveydenhuollon ja kehitysvammahuollon palveluja. Sairaanhoidossa korostuu myös ennalta ehkäisevän toiminnan merkitys.
Pohjois-Karjalan sairaanhoito- ja sosiaalipalvelujen kuntayhtymä on Pohjois-Karjalan toiseksi suurin yksittäinen työnantaja Joensuun kaupungin jälkeen. Pkssk:n palveluksessa on noin 2 900 työntekijää.
Linnan omena

Linnan omena on tarhaomenapuun lajike, jonka hedelmät kypsyvät syksyllä tai talvella.
Lajike on lähtöisin Linnan puutarhasta Lohjan Vappulasta ja se tunnetaan myös nimellä ’Linnan Punainen’. Hedelmät ovat melko suuria, muodoltaan pyöreitä. Hedelmien pohjaväri on vihertävä, kypsänä hedelmät saattavat saada kauttaaltaan ruskeanpunaisen peitevärin, mutta useimmiten väri jää vihertäväksi. Sen sijaan kypsän hedelmän johtojänteet ja jossain määrin myös malto saattavat saada punaisen värivivahteen. Hedelmät kypsyvät lokakuussa ja säilyvät jouluun saakka. Lajike on terve, ruvenkestävä ja soveltuu siksi luomuviljelyyn.
LWD Zuch

LWD Zuch oli puolalainen koulukone. Ensimmäinen kone valmistui vuonna 1948 LWD-tehtaalta.
Tadeusz Sołtykin kehitteli koneen LWD Junak -koneesta. Se oli tarkoitettu siviilikoulutukseen ja taitolentoon. Se oli Junak-1:n kaltainen. Ensilento tehtiin 1. syyskuuta 1948. Kun Puolassa tehtiin päätös olla valmistamatta Walter Mikron 6 -moottoria, myös koneen sarjatuotanto peruuntui. Toinen prototyyppi Zuch-2 käytti Bramo Sh 14- moottoria, ja se lensi ensimmäisen kerran 1. huhtikuuta 1949. Tähtimoottori lisäsi koneen vastusta merkittävästi, ja huippunopeus putosi 244 km/h:sta 222 km/h:iin. Viisi Zuch-2-versiota rakennettiin. Koneet palvelivat Puolan lentoseuraa vuoteen 1955 asti.

Museokoneet

Zuch-1 (SP-BAD, osina), Zuch-2 (SP-BAM, osina) ja Zuch-2 (SP-BAO keskeneräinen restauraatio) ovat Puolan ilmailumuseossa.
Ruusufinni

Ruusufinni (Acne rosacea) on ihosairaus, joka aiheuttaa vaihtelevia oireita aina lievästä punoituksesta voimakkaaseen punoitukseen ja märkänäppylöihin . Tauti voi muistuttaa pahimmillaan nuoruusiän aknea. Ruusufinnit voivat olla kirkkaanpunaisia läikkiä tai koholleen nousevia näppylöitä, joiden keskellä on joskus märkää. Niitä tulee tyypillisesti kasvoihin etenkin nenään, otsaan ja leukaan.
Sairaus on selvästi yleisempi naisilla kuin miehillä. Alkoholi ja mausteinen ruoka pahentavat sitä.
Ruusufinniä hoidetaan antibiooteilla ja valohoidolla.
Couperosa on kosmetiikassa käytetty termi, jolla tarkoitetaan pienten ihon hiussuonten laajentumisia ja veltostumisia sekä ("verisuonten katkeamia") poskissa. Ne saavat posket näyttämään punakoilta. Couperosaa on vain valkoihoisilla, ja siihen on perinnöllinen taipumus. Alkoholi, viima, kylmyys ja kuumuus pahentavat sitä. Monet voiteet ja kasvojenhoitotuotteet voivat ärsyttää couperosa-ihoa. Lääketieteen näkökulmasta kysymyksessä on lieväasteinen ruusufinni ja sitä voidaan hoitaa mm. luonnon arbutiini pohjaisilla ihonhoitotuotteilla.
Bulgarian vaakuna

Bulgarian vaakuna on Bulgarian kansallistunnus lipun, moton (Liitosta voimaa) ja kansallislaulun ohella. Nykyinen vaakuna määriteltiin Bulgarian perustuslaissa vuonna 1991, mutta hyväksyttiin vasta 31. heinäkuuta 1997. Se oli ensimmäinen Bulgarian vaakuna sitten kommunismin syrjäytymisen Bulgariasta 1990. Siinä on punaisella pohjalla kultainen leijona, jolla on kultainen kruunu ja kieli. Kilvenkannattajina on kaksi tammenoksilla seisovaa kultaista leijonaa, joilla on kultaiset kruunut. Tammenoksien kolme terhoa symboloivat Bulgarian kolmea historiallista osaa: Moesiaa, Traakiaa ja Makedoniaa. Vaakunan yllä on kuninkaallinen kruunu, vaikka Bulgaria onkin tasavalta ja vaakunan alla on Bulgarian motto Съединението прави силата eli Yhtenäisyydessä on voimaa.
Minä ja Mozart

Arviot

Ylen sivuille kirjoittamassaan haastattelussa Suvi Turunen ja Päivi Kuisma luonnehtivat kirjaa rock-asenteella kirjoitetuksi
Unissakävely

Unissakävely (somnambulismi) tarkoittaa kävelemistä tai muiden valvetilaan kuuluvien toimien tekemistä tietämättään unitilassa. Unissakävely kuuluu NREM-univaiheen aikaisiin poikkeaviin tapahtumiin eli parasomnioihin. Unissakävelijän silmät ovat auki, mutta hän ei ole tietoinen toimistaan.
Unissakävelijöitä on 1–15 prosenttia väestöstä, ja yleensä kävely alkaa 4–8 vuoden iässä. Unissakävely on yleistä nuoressa lapsuusiässä, ja se saattaa usein liittyä painajaisiin. Lapsista jopa neljännes saattaa kävellä unissaan, mutta kävely vähenee iän myötä niin, että aikuisista enintään pari prosenttia harrastaa yöllistä kävelyä. Lasten unissakävelyn taustalla ei yleensä ole psyykkisiä häiriöitä, mutta aikuisilla siihen voi liittyä psyykkisiä ongelmia, vaikka myös täysin terveillä aikuisilla voi väsymyksen myötä esiintyä unissakävelyä. Unissakävely ei siis ole sairaus, eikä se ole merkki mielenterveysongelmista, mutta aikuisen kannattaa kuitenkin kääntyä lääkärin puoleen, jotta mahdolliset elimelliset sairaudet voidaan sulkea pois. Unissakävely voi joskus johtua korkeasta kuumeesta. Aikuiset unissakävelijät ovat yleensä kävelleet unissaan myös lapsena. Unissakävely on usein perinnöllistä.
Unissakävelijä ei yleensä muista unissakävelyään jälkeenpäin. Jos ensikertalainen unissakävelijä herää kesken kävelynsä, hän voi ihmetellä, kun löytää itsensä sängyn sijaan jostain väärästä paikasta. On suositeltavaa, että unissakävelijä ohjataan rauhallisesti sänkyyn.
Apink

Historia

Apink esiintyi yleisölle ensimmäisen kerran TrendE-kanavan dokumentissa Apink News, jonka pilottijakso näytettiin televisiossa 11. maaliskuuta 2011. 
Apink julkaisi debyyttialbuminsa Seven Springs of Apink 19. huhtikuuta 2011. Albumin konseptissa kaikki seitsemän jäsentä ilmaisevat oman kevätkautisen viehätysvoimansa ja korostavat omaa kauneuttaan. Albumin nimikkosinglen "I Don't Know" musiikkivideo julkaistiin samana päivänä.
Apink esiintyi ensimmäistä kertaa televisiokanava Mnetin musiikkiohjelmassa M! Countdown 21. huhtikuuta 2011 markkinoidakseen albumiaan.
Yhtyeelle järjestettiin ensimmäinen virallinen fanitapaaminen sen jälkeen, kun heidän virallisen faniklubinsa nimi "Pink Panda" julkistettiin.