Topeka

Maantiede

Topeka sijaitsee Shawneen piirikunnassa Kansasin osavaltion itäosassa Kansas-joen varrella. Kaupungin läpi kulkee myös kaksi Kansasin sivujokea, Soldier Creek ja Shunganunga Creek. Kansasin ja Missourijoen yhtymäkohta sijaitsee noin 100 kilometriä kaupungista jokea alavirtaan. Jokilaaksoa ympäröi preeria.
Topekan kesät ovat kuumia, joskin tukallimman kuumuuden ja korkean ilmakosteuden kausi on lyhyt. Alueen sateet saadaan pääosin huhtikuun ja syyskuun välisenä aikana. Rankat sateet saattavat aiheuttaa tulvien vaaran. Talven kylmin ajanjakso on ohi suhteellisen nopeasti. Talvella sateet tulevat usein lumena.

Historia

Topekan nimi on omaksuttu intiaaneilta, mutta sen merkityksestä ei ole varmuutta. Kahden eri teorian mukaan nimi viittaa joko sumuiseen kukkulaan, tai hyvään perunamaahan. Ensimmäiset eurooppalaiset nykyisen Topekan paikalla olivat kanadanranskalaiset Pappanin veljekset, jotka olivat avioituneet paikallisten kansa-intiaanien kanssa vuonna 1842 ja olivat aloittaneet lauttaliikenteen Kansas-joen yli. Vuonna 1854 New England Emigrant Aid Companyn Charles L. Robinson ja pennsylvanialainen Cyrus K. Holliday ostivat maata nykyisen kaupungin paikalta. 14. huhtikuuta 1857 paikalle perustettiin paikallisen nimen Topeka saanut kaupunki. Holliday toimi kaupungin ensimmäisenä pormestarina ja Robinson houkutteli paikalle orjuutta vastustaneita siirtolaisia Uuden Englannin alueelta. Kysymys Kansasin asemasta mahdollisena uutena orjaosavaltiona jakoi paikallisia voimakkaasti ja Topeka oli eri osapuolten yhteenottojen näyttämö. Kansasista tuli Yhdysvaltojen osavaltio vuonna 1861 ja osavaltion perustuslain mukaan osavaltion pääkaupungista päätettäisiin myöhemmin äänestyksellä. Robinsonista  tuli Kansasin kuvernööri ja hän tuki Topekan valintaa pääkaupungiksi asemasta kilpailleen Lawrencen sijaan. Topekasta tuli pääkaupunko vielä vuonna 1861. Robinson tuki myös Atchison, Topeka and Santa Fe Railway-rautatieyhtiön toimintaa, joka aloitti rautatien rakentamisen Topekasta kohti länttä vuonna 1869. Yhtiön johdossa toimi Holliday ja sen päätoimisto, sekä konepaja sijaitsi Topekassa. Kaupungin asukasluku oli kasvanut vuoden 1862 lukemasta 700 5 000:n vuonna 1870. 
1900-luvun alkupuolella Topeka tunnettiin Karl Menningerin ja hänen isänsä Charles F. Menningerin perustamasta Menninger-säätiöstä, joka tutki mielenterveyttä. Perhettä on pidetty nykyiaikaisen psykiatrian tuojina Yhdysvaltoihin ja Topekan psykoanalysian instituutti oli avattu vuonna 1938. Kaupungin talous perustui pitkään elintarviketeollisuudelle ja rautatien toiminnalle, mutta toisen maailmansodan myötä alko syntyä sotatarviketeollisuutta ja asevoimien toimintaan liittyneitä palveluja. Forbesin lentotukikohta avattiin lähistölle vuonna 1944. Vuonna 1954 Topekassa käytiin julkisten koulujen rotuerotteluun puuttunut oikeustaistelu Brown v. Board of Education of Topeka. Yksi rotuerotelluista kouluista oli Topekalainen Monroen peruskoulu, joka on nykyisin suojeltu historiallinen kohde. Vuonna 1966 kaupunkia hävitti tuhoisa ja maan siihenasti kalleimmaksi tullut pyörremyrsky. Huomattava isku oli myös Forbesin lentotukikohdan sulkeminen vuonna 1974.

Talous

Topekan talouden tärkeimmät sektorit ovat maatalous, tuotanto ja hallinto. Hallinto on huomattava työnantaja ja sen työnatnajiin kuuluvat liittovaltio, osavaltio ja piirikunta. Huomattva merkitys on myös palvelualalla, kuten terveydenhuollolla, koulutuksella, vakuutusalalla ja finassipalveluilla. Huomattva työnantaja on esimerkiksi Washburnin yliopisto.
Kotitalouksien keskimääräiset vuotuiset ansiot Topekassa vuosien 2013 ja 2017 välillä 46 087 dollaria ja henkilöä kohden 26 048 dollaria. Kaupungin asukkaista 16,7 % eli köyhyysrajan alapuolella.

Väestö

Topekan asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 127 473 ja vuoden 2018 arvion mukaan 125 904. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 233 870. Topekan asukkaista 78,9 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 68,9 %), 10,4 % mustia, 0,8 % intiaaneja, 1,5 % aasialaisia ja latinoja mistä tahansa rodusta 14,3 %. Topekan asukkaista 5,3 % oli syntynyt ulkomailla ja 10,5 % puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia.