google/wiki40b huggingface dataset:
Viiala (Tampere)

Viiala on yksi Tampereen kaupunginosista. Se sijaitsee Tampereen itäisessä osassa. Alueella on asuintaloja, kioski, puisto ja päiväkoti. Viialan naapurikaupunginosia ovat Turtola, Aakkula, Messukylä, Hankkio, Kaukajärvi sekä Lukonmäki. Suurin osa Viialan taloista on omakotitaloja, mutta Viialassa on myös rivitaloja ja vähän kerrostaloja.
Messukylän henkikirjakylään kuulunut Viialan talo mainittiin vuoden 1540 maakirjassa, jolloin sen isäntänä oli Olavi Viia. Professori Viljo Nissilän mukaan nimi voi johtua muinaisruotsalaisesta heimonimestä svia. 1600-luvun alusta lähtien talo oli saman suvun hallussa, kunnes Tampereen kaupunki osti suurimman osan tilasta vuonna 1944. Alue liitettiin Tampereen kaupunkiin vuonna 1947, jolloin myös vahvistettiin ensimmäinen osa-asemakaava. Koska vanhaa paikallista nimistöä ei ole, kadunnimistön perustana ovat rakentamiseen liittyvien työkalujen nimet.
Vilusentie ja Vilusen puistokatu on nimetty Vilusen talon mukaan, joka – samoin kuin Viiala – mainittiin Messukylän henkikirjakylään kuuluneena talona vuoden 1540 maakirjassa. Talon isäntänä esiintyy kirkonkirjoissa vuosina 1558–1602 Juhani Viluinen. Tampereen kaupunki osti Vilusen vuonna 1944 ja tilan päärakennuksessa toimi Hatanpään sairaalan psykiatrinen osasto vuosina 1945–1965. Nykyisin rakennus on käytössä Tampereen kaupungin päivätoimintakeskuksena. Vilusen suuri kivinavetta purettiin vuonna 1989 sen jäädessä Tampereen itäisen ohitustien alle. Vilusen puistokatu noudattaa taloon aikanaan johtaneen puistokujan reittiä.
Kirjailija Kalle Päätalo asui 1950-luvulta alkaen itse rakentamassaan omakotitalossa Viialassa Kirvestiellä. Päätalon mukaan on nimetty puisto (Kalle Päätalon puisto) Viialan Vasaratiellä. Puistoon kuuluvat leikkipuisto sekä urheilukenttä, jossa voi talvisin luistella ja kesäisin pelata muun muassa jalkapalloa. Viialan teiden nimet ovat tulleet pääosin työkalujen nimistä, esimerkkeinä Vasaratie, koko Viialan halki kulkeva Nuijatie, Kirvestie ja Poratie. Viialan alueella toimii Viialan omakotiyhdistys, joka on perustettu jo vuonna 1946.
Viialantien kioski on toiminut paikallaan jo yli 60 vuotta. Vuodesta 1971 kioskin pitäjänä on toiminut Heli Niemi ja nykyisin kioski tunnetaan myös nimellä Helin kioski.
Giuseppe Gené

Giuseppe Gené (9. joulukuuta 1780 Turbigo, Lombardia – 14. heinäkuuta 1847 Torino) oli italialainen luonnontieteilijä.
Gené opiskeli Pavian yliopistossa. Hän kirjoitti suuren määrän tieteellisiä artikkeleita, etupäässä entomologiasta. 1828 hänet nimitettiin yliopiston apulaislehtoriksi. Seuraavana vuonna hän matkusti Unkariin tutkimaan hyönteisiä. Vuosina 1833–1838 hän teki neljä hyönteisten keruumatkaa Sardiniaan.
1830 Genéstä Franco Andrea Bonellin seuraaja Torinon yliopiston eläintieteen professorina ja Kuninkaallisen eläinmuseon johtajana.
Gené nimesi ja kuvaili linnuista muun muassa välimerenhaukan (Falco eleonora). Hänen kunniakseen on nimetty kaitanokkalokki (Larus genei).
David Brown (traktori)

David Brown oli englantilainen traktorimerkki. David Brown aloitti traktoreiden tuotannon 1936 yhdessä Harry Fergusonin kanssa nimellä Ferguson-Brown. Traktoreita valmistettiin 1936 1 350 kappaletta. David Brownin yhtiönsä oli perustettu jo 1860. Liikekumppanuus raukesi ja Harry Ferguson muutti Yhdysvaltoihin.
Ensimmäinen David Brown-traktori, David Brown VAK1 esiteltiin 1939, ja se sai 3 000 kappaleen tilauskannan. Alkaneen toisen maailmansodan vuoksi tilauskanta väheni 1 000 kappaleeseen. David Brownin tuotanto laajeni toisen maailmansodan jälkeen. Vuodesta 1983 traktoreita tehtiin Casen nimellä. Melthamin tehdas suljettiin 1988 ja traktorien valmistus lakkasi.
Liittomuoto

Liittomuoto on sanaliitto, joka merkitykseltään vastaa verbin jotakin aikamuotoa. Liittomuodon muodostavat merkitykseltään vaillinainen verbi, apuverbi, sekä pääverbin jokin taivutusmuoto, usein partisiippi.
Suomen kielessä liittomuotoja ovat perfekti ja pluskvamperfekti sekä liittopreesens ja liittoimperfekti. Perfektissä ja liittopreesensissä apuverbinä käytetään olla-verbin preesensmuotoja, pluskvamperfektissä ja liittoimperfektissä sen imperfektimuotoja. Perfektissä ja pluskvamperfektissä pääverbi on toisessa partisiipissa, liittopreesenssissä ja -imperfektissä ensimmäisessä partisiipissa.. Useissa muissakin kielissä kuten ruotsissa, englannissa ja saksassa vastaavat aikamuodot ovat liittomuotoja, samoin kuin ranskan passé composé.
Kazakin kieli

Levinneisyys ja puhujamäärä

Kazakstanin lisäksi kazakkeja asuu Uzbekistanissa, Kirgisiassa, Turkmenistanissa, Tadžikistanissa, Venäjällä, Xinjiangin alueella Kiinassa, Mongolian länsiosassa, Afganistanissa ja Turkissa. Entisen Neuvostoliiton alueella kazakkeja laskettiin vuonna 1989 olevan 8,1 miljoonaa henkeä, joista 97 % puhui kazakkia äidinkielenään.
Vuonna 1998 kazakin puhujia arvioitiin olevan yli 12 miljoonaa. Heistä yli 8 miljoonaa asuu Kazakstanissa, noin 2 miljoonaa muualla entisessä Neuvostoliitossa ja noin 1,5 miljoonaa Kiinassa. Venäjällä kazakkia puhuu vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 563 700 henkeä.

Historia ja murteet

Kazakki kuuluu turkkilaisten kielten kiptšakkilaisen ryhmän kiptšakkilais-nogailaiseen alaryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat karakalpakki, nogai sekä uzbekin kielen kiptšakkilaismurteet. Kiptšakkilais-nogailaiset kielet ovat eriytyneet muista alaryhmistä Kultaisen ordan hajoamisvaiheessa. Nykyinen kazakin kieli kehittyi 1400–1500-lukujen aikana.
Kazakkien harjoittaman paimentolaisuuden ja eksogamisten avioliittojen seurauksena kielellä ei ole selkeää murrejakoa. Tutkijat jakavat kazakissa esiintyvät murrepiirteet eteläiseen, läntiseen ja koilliseen ryhmään.
Vieraiden kielten vaikutus on suhteellisen vähäistä. Lainasanoja on omaksuttu arabiasta, iranilaisista kielistä, mongolista ja venäjästä.

Kirjoitusjärjestelmän muuttaminen

Syyskuussa 2007 Kazakstanin valtionjohdon teettämän tutkimuksen mukaan Kazakstanissa voitaisiin siirtyä latinalaiseen kirjaimistoon 10–12 vuoden siirtymäajalla noin 300 miljoonan Yhdysvaltain dollarin kustannuksin. Saman vuoden joulukuussa presidentti Nursultan Nazarbajev kuitenkin julisti päätöksen kyrillisissä kirjaimissa pitäytymisestä. Tätä hän perusteli sillä, että kazakstanilaiset ovat yli 70 vuoden ajan käyttäneet kyrillistä kirjaimistoa, valtiossa asuu ihmisiä yli sadasta kansallisuudesta ja kansa tarvitsee vakautta ja rauhaa, eikä kirjoitustavan muutoksen suhteen ole syytä pitää kiirettä.
Vuonna 2017 presidentti Nursultan Nazarbajev ilmoitti, että kyrilliset kirjaimet tullaan korvaamaan vuodesta 2018 vuoteen 2025 latinalaisilla kirjaimilla. Naapurimaa Turkmenistan vaihtoi kyrillisesti kirjaimet latinalaisiksi vuonna 1991. Kazakstanin päätös vaihtaa kirjaimet latinalaisiin liittyy maan nykyaikaistamiseen, mutta kyse on myös etäisyyden ottamisesta suhteessa Venäjään.
Charlottenburg

Charlottenburg on yksi Berliinin kaupunginosista (saks. Ortsteil). Se sijaitsee kaupungin läntisessä keskustassa Charlottenburg-Wilmersdorfin hallintoalueella (Bezirk). Vuoden 2011 lopussa Charlottenburgilla oli 119 857 asukasta. Kaupunginosan pinta-ala on 10,6 km² ja väestötiheys 11 307 as./km².
Charlottenburg perustettiin vuonna 1705 itsenäisenä kaupunkina. Se pysyi itsenäisenä vuoteen 1920 asti, jolloin se liitettiin Berliiniin. Vuosina 1920–2000 Charlottenburg oli samalla sekä kaupunginosa että oma hallintoalueensa. Vuonna 2001 Charlottenburgin hallintoalue yhdistettiin Wilmersdorfin hallintoalueen kanssa Charlottenburg-Wilmersdorfiksi. Charlottenburgin kaupunginosa jatkoi olemassaoloaan tämän uuden hallintoalueen alaisuudessa. Vuonna 2004 Charlottenburg-Wilmersdorfin kaupunginosat järjesteltiin uudelleen ja aikaisempi Charlottenburgin kaupunginosa jaettiin kolmeen: nykyiseen Charlottenburgiin, Westendiin ja Charlottenburg-Nordiin.
Suurin osa Berliinin läntisestä keskustasta ("City West") kuuluu Charlottenburgiin, muun muassa Breitscheidplatz, Keisari Vilhelmin muistokirkko, iso osa Kurfürstendammia ja Zoologischer Gartenin rautatieasema. Pääosa Charlottenburgista sijaitsee kuitenkin tästä luoteeseen. Kaupunginosan nähtävyyksiin kuuluu myös Charlottenburgin linna.
Human Genome Project

Human Genome Project eli HGP-hanke on pääosin amerikkalaisrahoitteinen ihmisen geeniperimää kartoittava hanke, joka perustettiin vuonna 1990 ja valmistui 2003. Tietojen analysointi jatkuu yhä. Hankkeen oletettiin vievän aikaa ainakin 15 vuotta, mutta se saatiin valmiiksi oletettua aiemmin. Tämä johtui ennen kaikkea Internetin syntymisestä ja sen mahdollistamasta eri maiden laboratorioiden yhteistyöstä. Ilman Internetiä hanke olisi pitkittynyt huomattavasti.
Hankkeen tavoitteiksi määriteltiin ihmisen kaikkien noin 20 000–25 000 geenin tunnistaminen ja koko 3 x 10⁹ emäsparin mittaisen DNA:n sekvensointi. Hankkeen piirissä toimivat tutkijat ryhmittyivät koko maailman kattavaksi tutkijaorganisaatioksi. Hanketta kutsuttiin lyhennenimellä HUGO eli Human Genome Organisation.

Sekvenssin valmistuminen

Ensimmäisenä ns. raakaversion ihmisen DNA-sekvenssistä sai kuitenkin aikaan yksityinen yritys nimeltä Celera Genomics. HGP-hanke sai valmiiksi oman sekvenssinsä muutama kuukausi Celeran ilmoituksen jälkeen.

Nykytilanne

Tällä hetkellä kuka tahansa voi vapaasti ladata koko ihmisen DNA-sekvenssin omalle tietokoneelleen. Minkä tahansa eliön DNA-sekvenssin sisältämä informaatiomäärä on kuitenkin valtava. Voi sanoa että Human Genome Project on edelleen vasta alkutekijöissään. Sekvenssin selville saaminen on varsin helppoa verrattuna siihen, että kyettäisiin ymmärtämään, miten DNA:n sisältämät geenit toimivat. Tämä olisi varsin työlästä ilman tietokoneita, ja uusi poikkitieteellinen tieteenala bioinformatiikka yrittääkin matemaattisten mallien ja tietokoneiden avulla ratkaista mm. geenien toimintaa.
Eshmun

Eshmun tai Ešmun oli foinikialainen parantamisen jumala, jota palvottiin laajalti Välimeren alueella, muun muassa Kyproksella, Sardiniassa ja Karthagossa. Eshmun kuvattiin komeaksi nuorukaiseksi ja hänet yhdistettiin Melqartiin.
Jumalaiset JaJasiskot

Juoni

Siddalee Walker (Sandra Bullock), kuuluisa newyorkilainen näytelmäkirjailija, antaa haastattelun Time-lehdelle ja raivostuttaa haastattelullaan etelässä asuvan Vivi-äitinsä; Siddalee kertoi haastattelussaan saavansa inspiraatiota onnettomasta lapsuudestaan. Siddalee ja Vivi riitelevät pahasti puhelimessa, jonka seurauksena Vivin ystävät (JaJasisko-jäsenet) kidnappaavat Siddaleen New Yorkista ja tuovat hänet takaisin etelän ”kotiin”, missä he toivovat selittävänsä hänelle äitinsä menneisyyden ja näin korjatakseen äidin ja tyttären välirikon.

Vastaanotto

Elokuvalla on Rotten Tomatoes -sivustolla 44 prosentin ”mätä”-arvosana.
Jumalaiset JaJasiskot tuotti Yhdysvalloissa yli 69,6 miljoonaa dollaria ja 4,3 miljoonaa dollaria ulkomailla, eli yhteensä 73,8 miljoonaa dollaria.
Release Therapy

Taustaa

Albumi sijoittui ilmestyttyään Billboard 200 -listan kärkeen 309 000 kappaleen viikkomyynnillään. Nyt albumia on myyty 1,3 miljoonaa kappaletta.
Albumin ensimmäinen single "Money Maker", jolla vieraili Pharrell, julkaistiin 17. heinäkuuta 2006. Single oli suuri menestys. Se otti ykköspaikan haltuun monella Yhdysvaltain listalla, kuten esim. Billboard Hot 100, the Hot R&B/Hip-Hop Songs, Hot Rap Tracks ja the Hot 100 Airplay.
Toinen single oli nimeltään "Grew Up a Screw Up". Sillä vieraili Young Jeezy, ja se julkaistiin syyskuussa 2006.
Helmikuussa 2007 julkaistiin kolmas single "Runaway Love", jolla vieraili laulajatar Mary J. Blige. Kolmas single sijoittui 2. sijalle Billboard Hot 100 -listalla.
Seuraavaksi singlenä julkaistiin kappale "Girls Gone Wild". Single julkaistiin 12. helmikuuta 2007, ja se julkaistiin vain Britanniassa.
Neljäs virallinen ja viimeinen single "Slap" julkaistiin huhtikuussa 2007.
Richard Thorp

Nuoruus

Thorp syntyi Purleyssa, Surreyssa vuonna 1932. Hänen isänsä omisti Lily & Skinner -nimisen kenkäkaupan. Thorp oli jo nuorena kiinnostunut näyttelemisestä, mutta työskenteli ensin isänsä yrityksessä mainostekstien kirjoittajana. Thorp esiintyi satunnaisesti amatööridraamoissa, ja saatuaan potkut isänsä yrityksestä hän aloitti opinnot Guildhall School of Music and Dramassa.

Ura

Thorp työskenteli ensin teatterissa, mutta teki läpimurtonsa vuonna 1955 sotaelokuvassa The Dam Busters, jossa hän esitti majuri Henry Maudslayta. Vuonna 1960 hän esiintyi sairaalasarjassa Emergency – Ward 10. Sarjan kuvauksissa hän tapasi tulevan vaimonsa, näyttelijä Maureen Mooren. 1960-luvun alussa Thorp omisti viiniyrityksen, jota hän pyöritti näyttelijäntöidensä ohella.
1960- ja 1970-luvulla Thorp esiintyi pienissä rooleissa draamasarjoissa Danger Man ja Me kostajat sekä komediasarjassa ...And Mother Makes Three. Vuosina 1973–1975 Thorp esiintyi satunnaisesti merimies Doug Randallin roolissa saippuasarjassa Crossroads. Thorp esiintyi teatterissa vain harvoin, koska hän kärsi pahasta ramppikuumeesta.
Vuonna 1982 Thorp aloitti Alan Turnerin roolissa saippusarjassa Emmerdale. Thorpin hahmo Alan oli alun perin viinaan ja naisiin menevä johtaja, mutta rauhoittui vuosien myötä. Thorp esiintyi sarjassa 31 vuoden ajan kuolemaansa saakka, ja oli kuollessaan sarjan pitkäaikaisin näyttelijä.

Yksityiselämä

Thorp oli naimisissa kolmesti. Ensimmäisestä liitosta näyttelijä Maureen Mooren kanssa hän sai kaksi poikaa. Erottuaan Mooresta Thorp oli naimisissa ensin Lynn Mellishin ja myöhemmin Noola Delanyn kanssa. Kummastakin liitosta syntyi yksi tytär. Thorp oli aktiivinen moottoripyöräharrastaja.
Viimeisinä vuosinaan Thorp kärsi terveysongelmista ja esiintyi Emmerdalessa vain harvoin. Vuonna 1994 hän sai sydänkohtauksen ja vuonna 2009 hän joutui polvileikkaukseen. Thorp kuoli 81-vuotiaana Shrewburyssa 22. toukokuuta 2013.
Ilkka Pyysiäinen

Keskustelupuheenvuoroja

Kognitiivisessa uskontotieteessä Ilkka Pyysiäinen tutkii kategorioita, kieltä, tietoisuutta ja uskonnollisia käsitejärjestelmiä osana ihmisen ajattelua. Hän tutkii esimerkiksi ”jumalaa” kognitiivisena ihmisen tiedonkäsittelyn eli ajattelutavan kategoriana, jota on historian aikana käytetty hyvin monissa yhteyksissä. Pyysiäisen mukaan ”jumalan” luokka sijoittuu samalla kertaa ulkopuolelle rajatuksi ja kaiken sisäpuolen kattavaksi, joka todellistuu käyttäytymisessä ja kokemuksessa silloin, kun henkilö kokee olevansa (todellisuuden) rajalla. Samalla se hänen mukaansa sijoittuu sinne missä ihmisen tieto ja käsityskyky loppuu ja toimii muista ajattelun luokista riippumattomana luokkana, sillä se toimii todellisuuden ja ei-todellisuuden käsitteellisenä rajana.
Ilkka Pyysiäisen mukaan termi ”uskonto” on harhaanjohtavan abstrakti käsite, jolle ei löydy selkeää operationaalistettua määritelmää uskontotieteessä. Tämän vuoksi puhe uskonnon palauttamisesta johonkin muuhun on harhaanjohtavaa. Hänen mukaansa palauttaminen tieteessä on kuitenkin välttämätöntä, sillä kaikki tieteellinenkin tieto on palautettua käsitteen jossakin merkityksessä. Uskontotieteen avulla voidaan lisätä tieteellistä tietoa uskonnollisista ilmiöistä, mutta tieteen luonteeseen kuuluu, että se jättää aina jotakin huomioimatta ja on näkökulmasidonnaista.
Ilkka Pyysiäinen on arvostellut fideististä näkemystä uskonnosta. Fideistien mukaan uskonnot eivät väitä mitään todellisuudesta, vaan ovat sen sijaan eräänlaisia sisäisiä kuvia ihmisten mielenliikkeistä. Pyysiäinen huomauttaa, että uskovaisten enemmistö on aina ajatellut, että heidän uskonnolliset käsitteensä ja käsityksensä viittaavat todellisuuteen ja ovat tosia. Teologien väitteet uskonnollisten oppien vertauskuvallisuudesta ovat seurausta tieteen edistymisestä, yritys pelastaa uskonto tieteen edessä. Pyysiäisen mielestä on perusteltua sanoa, että uskonnollisiin käsityksiin sisältyy todellisuutta koskevia käsityksiä, jotka ovat ristiriidassa tieteen kanssa. Uskonto on osa arkiajattelua, joka on ristiriidassa tieteen kanssa samalla tavalla kuin moni muukin arkiajattelun käsitys.
Mauri Pyhälahti

Mauri Johannes Pyhälahti (s. 12. maaliskuuta 1951 Ilmajoki) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija.
Pyhälahti aloitti uransa Koskenkorvan Urheilijoissa, josta siirtyi 19-vuotiaana Ilmajoen Kisailijoihin. Hän pelasi ensimmäisen Itä-Länsi-ottelunsa vuonna 1971. Hän voitti Suomen mestaruuden kahdesti Seinäjoen Maila-Jussien rivissä vuosina 1975 ja 1985. Pyhälahti lopetti pelaajauransa vuonna 1991. Sitä ennen hän oli pelannut 16 Itä–Länsi-ottelussa ja 12 Liitto–Lehdistö-ottelussa.
Pyhälahti valittiin vuoden lukkariksi 1973, 1975, 1977–1980, 1984 ja 1985. Hänet valittiin Vuoden pesäpalloilijaksi vuonna 1980. Pelaajauransa jälkeen Pyhälahti on toiminut pelinjohtajana, jona hän voitti Suomen mestaruuden vuonna 1987 Seinäjoen Maila-Jusseissa.
Vuoden 1998 pesäpallon sopupeliskandaalissa Pyhälahti tuomittiin petoksesta ja avunannoista petoksiin kolmen kuukauden ja 15 päivän ehdolliseen vankeuteen sekä 18 187 markan korvauksiin.
Pyhälahden mukaan on nimetty pesäpalloräpylämerkki Pyhis.
Pyhälahti on nimetty pesäpallon kunniagalleriaan.
Mustijärvi (Kangasala, Onkijärvi)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Tampere-Haapamäki-rautatien ja valtatien 9 vieressä, siitä noin 100 metriä etelään. Järven ympäristö on alavaa maastoa lukuun ottamatta etelästä esille työntyvää niemeä, joka on kuin harju. Niemi jakaa järven kahteen osaan, joita yhdistävät toisiinsa kapea salmi. Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja se rannat ovat metsämaata. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Rannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, mutta kauempana on muuta haja-asutusta. Niille tulee tiet valtatieltä ja yhdystieltä 3403 alkavalta tieltä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,1 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama lyhyt metsäoja. Sen laskuoja lähtee järven itäpäästä ja laskee Suinilan läpi ja se päätyy lopulta kolmen kilometrin päässä Vesijärven Havisevanlahteen.

Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järveä ei näy ja järven alue oli metsämaata. Vuoden 1954 peruskartassa järvi oli autio, vaikka sinne oli rakennettu tie ja karttaan merkitty kaksi laituria. Järveltä etelään sijaitsi maatila ja hieman teollisuutta. Vuoden 1958 kartassa oli rannasta otettu soraa.
Variety

Variety on viikoittain ilmestyvä yhdysvaltalainen viihdelehti. Sen perusti Sime Silverman vuonna 1905 New Yorkissa.
Yhtiön omisti aiemmin Reed Business Information, joka myi sen 2012 verkkokustantaja Jay Penskelle ja sijoitusyhtiö Third Point LLC:lle. Ilmoitustulojen vähennyttyä lehti oli vaikeuksissa, ja erityisesti Pensken omistaman viihdeuutissivuston Deadline.comin aiheuttaman kilpailutilanteen vuoksi.
Biodiversiteettisopimus

Biodiversiteettisopimus (CBD, engl. Convention on Biological Diversity) on vuonna 1992 Rio de Janeirossa solmittu Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus.
Biodiversiteettisopimuksen tavoitteena on säilyttää eliöiden ja elinympäristöjen monimuotoisuutta, suojella maapallon ekosysteemejä, eläin- ja kasvilajeja sekä vaalia luonnonvarojen kestävää käyttöä. Biodiversiteettisopimus pyritään huomioimaan kaikessa luontoon liittyvässä toiminnassa, kuten maa- ja metsätaloudessa, rakentamisessa, matkailussa sekä asumisessa.
Sopimuksessa mukana olevien valtioiden on velvollisuus toteuttaa sopimusta lainsäädännössään ja muissa toimissaan. Valtioiden täytyy myös laatia biologisen monimuotoisuuden suojelun ja kestävän käytön strategia ja toimintaohjelma. Sopimuksen toimeenpanon edistymistä raportoidaan valtioiden toimesta säännöllisesti.
Sopimuksen on ratifioinut 196 valtiota. Yhdysvallat on ainoa Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltio, joka ei ole ratifioinut sopimusta.

Biodiversiteettisopimus Suomessa

Suomella on voimassa toimintasuunnitelma biodiversiteetin suojelemiseksi. Tämän lisäksi Suomella on biologista monimuotoisuutta koskeva strategia. Ensimmäinen biologista monimuotoisuutta koskeva strategia oli voimassa vuosina 1997–2005 ja vuonna 2006 aloitettiin uusi, edellistä jatkava vuodet 2006–2016 voimassa oleva sopimus.
Permiläiset kielet

Permiläiset kielet on yksi uralilaisten kielten nykyisen tutkimuksen määrittelemistä seitsemästä tai yhdeksästä päähaarasta.
Uralilaisten kielten vanhemmassa, nykyisen tutkimuksen jo osaksi kyseenalaistamassa binäärisessä sukupuuluokittelussa permiläiset kielet luettiin suomalais-volgalaisten kielten ohella toiseksi suomalais-permiläisten kielten kahdesta kieliryhmästä. Näistä kuitenkin suomalais-volgalaisia kieliä ei enää nykytutkimuksen valossa pidetä ryhmänä, jolla olisi oma välikantakieli, kun taas permiläiset kielet ovat myös nykyisen käsityksen mukaan oma kieliryhmänsä.
Permiläisiä kieliä puhutaan Pohjois-Venäjällä Uralin tienoilla ja niillä on yhteensä vajaat miljoona puhujaa.
Rajaton Sings Queen with Lahti Symphony Orchestra

Levyn taustaa

Sinfonia Lahti ja Rajaton toteuttivat syksyllä 2006 kolmen Queen-konsertin sarjan. Ne osoittautuivat erittäin suosituiksi, ja konsertteja onkin Lahdessa syksyyn 2008 mennessä järjestetty kaikkiaan 9 .
Martin Stokken

Yleisurheilijana

Martin Stokken tuli aluksi tunnetuksi yleisurheilijana. Hän osallistui vuonna 1946 sodan jälkeen Oslossa pidettyihin EM-kisoihin 10 000 metrin juoksuun ja sijoittui kahdeksanneksi. Vuonna 1947 hänestä tuli ensimmäinen norjalainen, joka juoksi 10 000 metriä alle 31 minuutin. Kaksi vuotta myöhemmin eli vuonna 1949 Stokken alitti puolen tunnin rajan neljäntenä juoksijana maailmassa ajalla 29.59,6. Häntä ennen vain suomalaiset Taisto Mäki ja Viljo Heino sekä tšekkitähti Emil Zátopek olivat rikkoneet puolen tunnin haamurajan. Stokken hallitsi pitkiä matkoja kansallisella tasolla vuosina 1946–1951 ja voitti yhdeksäntoista Norjan mestaruutta yleisurheilussa ja hiihdossa.
Stokken osallistui Lontoon kesäkisoihin 1948 10 000 metrille sijoittuen neljänneksi häviten viisi sekuntia pronssimitalisti Bertil Albertssonille ja myöhemmin 5 000 metrille ja oli kymmenes. Neljä vuotta myöhemmin Helsingissä 1952 hän oli Zátopekin hallitsemassa kisassa kymmenes 10 000 metrillä. Stokken toimi Norjan joukkueen lipunkantajana Helsingin olympialaisten avajaisseremoniassa.
Vuoden 1950 yleisurheilun EM-kisoissa Brysselissä hän sijoittui 10 000 metrillä kuudenneksi ja 3 000 metrin esteissä neljänneksi.

Hiihtäjänä

Stokken tuli tunnetuksi 1950-luvulla ennen kaikkea hiihtäjänä. Hän oli miesten 4 × 10 kilometrin viestijoukkueessa, joka saavutti pronssia MM-viestissä vuonna 1950 ja hopeaa Oslon olympialaisissa 1952. Stokken oli Cortina d'Ampezzon olympialaisissa 1956 Norjan neljänneksi sijoittuneessa viestijoukkueessa. Yksilölajeissa tuli olympialajeissa kaksi kuudetta sijaa eli Oslon kisoissa 18 kilometrillä ja Cortinassa 15 kilometrillä. MM-kisoissa paras yksilölajisijoitus oli Falunin vuoden 1954 50 kilometrin neljäs sija 9 sekunnin häviöllä suomalaiselle Arvo Viitaselle. Stokken voitti viisi Norjan mestaruutta, neljä 30 kilometrillä ja yhden 50 kilometrillä. Holmenkollenin 50 kilometrin Stokken voitti vuonna 1954. 
Lopetettuaan kilpahiihtäjäuransa vuonna 1960, hänestä tuli Norjan naisten hiihtomaajoukkueen valmentaja.

Tunnustuksia

Stokken oli Norjan joukkueen lipunkantajana Helsingin kesäkisojen avajaisissa 1952.
Martin Stokken valittiin Norjan vuoden urheilijaksi vuonna 1949 ja samana vuonna hän sai arvostetun Egebergs-palkinnon vuonna 1949, Morgenbladet-kultamitalin vuonna 1950, ja vuonna 1954 hän sai Holmenkollen-mitalin.
Carol of the Bells

Carol of the Bells on varsinkin Yhdysvalloissa suosittu joululaulu.
Laulun pohjana on kahteen ukrainalaiseen kansansävelmään perustuva Mykola Leontovytšin säveltämä kuoroteos Štšedryk, jonka ensiesitys oli vuonna 1916 Kiovassa. Leontovytšin alkuperäisen teoksen aiheena on uusivuosi, ei joulu. ”Carol of the Bells” -laulun sanoitti ja sovitti Leontovytšin melodian pohjalta Yhdysvalloissa asunut ukrainalaissukuinen Peter J. Wilhousky vuonna 1936. Hänen kirjoittamansa englanninkieliset sanat kertovat joulukelloista.
Vic Lindquist

Victor "Vic" Carl Lindquist (22. maaliskuuta 1908, Gold Rock, Ontario– 30. marraskuuta 1983) oli kanadalainen jääkiekkoilija ja kiekkovaikuttaja.
Lindquist oli Winnipeg Hockey Clubin johtava pelaaja, kun se saavutti Kanadan edustusjoukkueen ominaisuudessa kultaa talviolympialaisissa 1932. Hän pelasi viidessä ottelussa, joissa teki kolme maalia.
Hän valmensi Ruotsin maajoukkuetta talviolympiakisoissa 1936 ja toimi kansainvälisen tason erotuomarina.