Jean Juvénal des Ursins

Jean Juvénal des Ursins (13. syyskuuta 1388 – 14. kesäkuuta 1473) oli ranskalainen molempien oikeuksien tohtori, diplomaatti, poliittinen kirjailija ja Ranskan korkein kirkollinen prelaatti ja siten valtakunnan ensimmäinen (hengellinen) pääri
Hän kohosi kohtalaisen vaatimattomasta taustastaan huolimatta keskiaikaisen, jähmettyneen ja sosiaalisesti muutosvastaisen yhteiskunnan huipulle. Samoin kävi hänen veljiensä Jacquesin ja Guillaumen kohdalla. Uransa huipulla hän oli Reimsin arkkipiispa-herttua. Tässä tehtävässä hän osallistui keskeisenä henkilönä Jeanne d'Arcin maineen puhdistusprosessiin ja koki ehkä suurimman hetkensä suorittaessaan uuden kuninkaan Ludvig XI:n voitelun, joka tapahtui tavan mukaan Reimsin tuomiokirkossa.

Nimestä

Melkoisen keskeinen kysymys Jean Juvénals des Ursins -tutkimuksissa on ollut kysymys hänen nimestään ja sen muodostumisesta. Useat tutkijat ovat todenneet kuitenkin, että nimessä ja sen käytössä on keskiajalle tyypillistä vakiintumattomuutta ja nimen muoto on paljolti riippuvainen tutkijan omista preferensseistä. Durrieun käytäntö, jossa Juvenel tarkoittaan Jean vanhempaa ja hänen muita poikiaan ja Juvénal Jean nuorempaa, eli artikkelin kohdetta lienee loogisin. Péchenard toteaa tuon alkuperältään Champaigenen maakunnasta olevan suvun nimen alkuperäisen muodon olleen Jouveigne, Jouveignaux tai Jouvenel, jotka olisivat latinalaistetussa muodossa Juvenalis. Tästä olisi kuitenkin päädytty uudelleen ranskalaiseen muotoon Juvénal.
Suurin huomio on kuitenkin kiinnitetty nimen jälkimmäiseen Ursins-osaan ja se oikeutukseen ja historialliseen perintöön. Durrieu ja muutkin tutkijat ovat päätyneet des Ursins suvun olevan kiinteässä yhteydessä italialaiseen degli Orsini -sukuun ja että Jean nuorempi ei suinkaan ottanut nimeä kohonneen yhteiskunnallisen asemansa tähden, vaan että Jean Juvénal des Ursins vanhempi oli jo aiemmin köyttänyt tätä sukunimen osaa. Tähän on päädytty eritoten sinettitutkimusten (sigillografia) avulla. Näin jo isän sinetistä ovat käyneet ilmi yhteydet italialaiseen sukuun. Uusinta tutkimusta edutava P.S. Lewin ei kutenkaan anna paljoa painoa, ei nimen minkään osan tutkimiselle eikä suvun alkuperien selvittelylle.

Lapsuus ja varhaisvuodet

Tietojen mukaan Jean Juvénal des Ursin syntyi vuonna 1388. Tosin vain paljon myöhäsyntyisempää tietoa des Ursinsin syntymästä ja aikakauden omat, ensisijaiset lähteet puuttuvat kuten yleensä muukin materiaali, joka käsittelisi Juvénal des Ursins-perhetta. Kuitenkin tiedetään yleisesti, että perheeseen syntyi kaikkiaan 16 lasta, joista osa nousi todella merkittäviin asemiin Ranskalaisessa 1400-luvun yhteiskunnassa. Veljeksistä Guillaume toimi sekä Kaarle VII:n että Ludvig XI:ta kanslerina ja vastaanotti mm. Englantilaisten ja heidän liittolaistensa antautumiset satavuotisen sodan päätteeksi. Jacques kohosi Kaarle VII:n suureksi suosikiksi ja hänet nimitettiin ennen isoveljeään Reimsin arkkipiispa-herttuaksi, jossa tehtävässä hän toimi vain muutaman vuoden, isoveli Jean tuli tilalle tähän Ranskan kirkon tärkeimpään tehtävään, siirtyen kuninkaan antamiin diplomaattitehtäviin.
Poikansa Jean II syntymäin aikoihin isä Jean I oli todennäköisesti noin 28-vuotias. Koska oli päättänyt opintonsa Orléansin yliopistossa ja oli matkustanut pääkaupunkiin. Koska oli saanut kaupungista viran suojelijansa kuninkaallisen Châtelet-tuomioistuimen neuvonantajan välityksellä Pariisin kaupunkiin kauppiashallinnon virkailijana 27. tammikuuta 1389 lähtien. Vähitellen hän kohosi kaupungin virkamiesten johtajaksi, eli Prevot des Marchand-virkaan sekä kuninkaalliseksi virkamieheksi Pariisin parlamenttiin.
Jean II opiskeli isänsä tapaan molempien oikeuksien, kanoonisen- ja roomalaisen siviilioikeuden tohtoriksi Orléansin ja Pariisin yliopistoissa. Hän suoritti aikakauden ehkä arvostetuimmat opinnot. Molempien oikeuksien lisensiaatiksi Jean II valmistuikin vain 21-vuotiaana. Vuonna 1410 hän vielä muutaman vuoden seurasi opintoja valmistuakseen tohtoriksi (doctor utriudque). Hän oli myös mukana vuoden 1413 kesän dramaattisissa tapahtumissa isänsä kanssa. Tällöin Burgundin herttua yllyttämät kaupunkilaiset kapinoivat.