google/wiki40b huggingface dataset:
Trentino-Etelä-Tiroli

Maantiede

Alue on vuoristoista, sillä se sijaitsee pääosin Alppien alueella. Matalin sola Alppien yli, Brennersola, on Italian ja Itävallan rajalla, alueen pohjoisrajalla.

Maakunnat

Trentino-Etelä-Tiroli koostuu kahdesta hallinnollisesta osasta, Trenton ja Etelä-Tirolin maakunnista. Trenton maakunta kansallisuudeltaan italialainen. Etelä-Tiroli on pääosin itävaltalainen ja saksankielinen. Etelä-Tiroli oli osa Itävalta-Unkaria vuoteen 1919 asti.

Talous

Trentino-Etelä-Tiroli on Italian vaurainta aluetta. Sen bruttokansantuote asukasta kohden vuodessa on 38 800 €, 140 prosenttia maan keskiarvosta (2016).
Trentino-Etelä-Tirolin laaksoissa tuotetaan viiniä, hedelmiä, maitotuotteita ja sahatavaraa. Alue on vesivoiman viejä. Teollisuus ja matkailu, erityisesti hiihtokeskukset, ovat kasvavia tulonlähteitä.
Apšeronin niemimaa

Apšeronin niemimaa eli Apšeron (azeriksi Abşeron yarımadası, ven. Апшеро́нский полуо́стров, Apšeronski poluostrov) sijaitsee Kaspianmeren länsirannalla Azerbaidžanissa. Se muodostaa Kaukasusvuoriston pääjonon itäisen jatkeen. Niemimaan pituus on 60 kilometriä ja suurin leveys 30 kilometriä. Pinnanmuodostukseltaan se on suolajärvien täplittämää kumpuilevaa tasankoa, jolla esiintyy myös hiekkadyynejä. Ilmasto on kuiva ja subtrooppinen. Seudulla on huomattavia öljyesiintymiä.
Niemimaan etelärannalla sijaitsee Azerbaidžanin pääkaupunki Baku. Kylpyläpaikkakuntia ovat muun muassa Suraxanı, Mərdəkan ja Buzovna. Suraxanıssa on Ateşgahin tulenpalvojien temppeli ja Mərdəkanissa keskiaikainen linna. Şüvəlan on suosittu pyhiinvaelluskohde.
Noin neljäkymmentä prosenttia Azerbaidžanin asukkaista asuu Apšeronin niemimaalla, missä on myös 70% maan teollisuudesta. Niemiemaalla ja sitä ympäröivillä merialueilla on ympäristöongelmia öljynporauksen ja käsittelemättömien jätevesien takia.
Apšeronin piirikunta sijaitsee pääosin sisämaassa niemimaan ulkopuolella.
Ruskohyeena

Ulkonäkö ja koko

Ruskohyeenalla on kaikista hyeenalajeista tummin turkki. Ruskohyeena kasvaa 1,3 metriä pitkäksi ja painaa 38–47 kg.

Levinneisyys

Ruskohyeenaa tavataan eteläisessä Afrikassa.

Ravinto

Ruskohyeena on pääasiassa raadonsyöjä. Ne saalistavat itse harvoin.
Lobo (sarjakuvahahmo)

Erityiskyvyt

Lobo on yksi universumin parhaimmista jäljittäjistä, sekä varsin taitava kemisti. Hänellä on supervoimat ja tarkemmat aistit kuin tavallisilla ihmisillä sekä on kestävämpi (ei suoranaisesti haavoittumaton). Hän paranee saamistaan vammoista lähes välittömästi. Jokaisesta veripisarasta, mikä hänestä vuodatetaan, kloonautuu uusi Lobo; kloonit eivät ole yhtä supervoimakkaita kuin Lobo eivätkä pysty kloonautumaan edelleen.
Hänen heikko kohtansa on liiallinen alkoholin nauttiminen (hän humaltuu juotuaan liikaa eli hänen kohdallaan tämä tapahtuu useasti), rämäpäinen asenne ja delfiinit; delfiinit ovat ainoa asia josta hän aidosti välittää.
Axel Löwen

Axel Löwen (1. marraskuuta 1686 – 25. heinäkuuta 1772 Stralsund) oli ruotsalainen hallintomies ja kenraali. Hän oli Ruotsin Suomessa olleiden joukkojen ylipäällikkö vuosina 1737–1739 ja Ruotsin Pommerin kenraalikuvernööri vuosina 1748–1766.
Löwenin vanhemmat olivat maaherra Otto Wilhelm von Löwen ja Helena Tott. Vuosina 1702–1712 hän osallistui Espanjan vallanperimyssotaan, pääasiassa Alankomaissa. Vuonna 1713 hänestä tuli Ruotsin saksalaisalueiden päämajoitusmestari, joka valvoi linnoitustöitä.
Suuressa Pohjan sodassa Löwen osallistui muun muassa Stralsundin taisteluihin ja Norjan retkeen ja joutui kahdesti vangiksi. Sodan jälkeen hänet ylennettiin kenraalimajuriksi 1719, Ruotsin linnoituskonttorin johtajaksi hän tuli jo 1715. Löwen oli jäsen Uudenkaupungin rauhan rajanmäärityskomissiossa. Hän laati suunnitelman Suomen linnoittamiseksi ja esitti sen valtiopäiville vuonna 1723. Suunnitelmassa, jota ei sellaisenaan koskaan hyväksytty, hän ehdotti muun muassa laivastoeskaaderin perustamista Saimaalle.
Löwen korotettiin vapaaherraksi 1731 ja nimitettiin Ruotsin Suomen joukkojen ylipäälliköksi 1737. Samana vuonna hän laati uuden suunnitelman Suomen puolustamiseksi. Suunnitelmaan kuului muun muassa Haminan ja Lappeenrannan linnoitusten parantaminen, linnoitetun sataman rakentaminen Helsinkiin ja kaleerilaivaston perustaminen. Löwenin suunnitelmaa käsiteltiin vuosien 1738–1739 valtiopäivillä, ja huhtikuussa 1739 säädyt hyväksyivät suunnitelmat.
Löwen nousi valtaneuvokseksi vuonna 1739. Hänen jälkeensä Suomen joukkojen ylipäälliköksi nimitettiin Carl Cronstedt. Myöhemmin Löwen toimi Pommerin kenraalikuvernöörinä vuoteen 1766 asti. Löwen oli Greifswaldin yliopiston kansleri vuosina 1747–1766. Hän oli Ruotsin tiedeakatemian jäsen ja sai kreivin arvon vuonna 1751.
Löwenin ensimmäinen puoliso vuodesta 1723 oli kreivitär Sofia Karolina Piper (k. 1732) ja toinen vuodesta 1735 kreivitär Eva Horn (k. 1790).
Sammalisenjärvi

Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,8 metriä mpy.
HMS Walrus (S08)

Palvelus

Alus myytiin 1987.
Villi Pohjola (elokuva)

Juoni

Karin Turkka (Elina Pohjanpää) saapuu kaupunkiin etsimään isänsä murhaajaa, joksi hän epäilee Tundra-Taunoa (Tapio Rautavaara). Oikea murhaaja on kuitenkin pormestari, joka on lavastanut Tundra-Taunon syylliseksi ja haluaa rikkauden Turkan kultavuoresta. Totuus paljastuu, ja Karin ja Tauno saavat toisensa.

Tuotanto

Sivuosissa näyttelee runsaasti nimekkäitä näyttelijöitä, muun muassa Lasse Pöysti, Leo Jokela, Leo Lastumäki, Spede Pasanen ja Ritva Valkama. Heidän lisäkseen elokuvaan oli hankittu avustajiksi Helsingin laitapuolen kulkijoita esittämään ”pesunkestäviä” kullankaivajia. Ensi-ilta oli 30. syyskuuta 1955.

Vastaanotto

Elokuva tuotti tekijöillensä neljän miljoonan markan tappiot vuoden 1955 rahassa. 
Arto Pajukallion mukaan elokuva liikkuu parodisen komedian ja lajityyppi-ihailun välimaastossa. Sen ansiosta elokuva on kriitikon mukaan saanut hulluuden valoa, joka nostaa sen joidenkin silmissä kulttitasolle. Toisen kriitikon mukaan elokuva on parodiaksi turhan totinen ja kaavamainen, sillä ohjaaja ei ole saanut aineistoonsa riittävää etäisyyttä (Tv-maailma 19/2011).
Santeri Jehkonen

Santeri Jehkonen (26. maaliskuuta 1887 Kaitajärvi, Suojärvi – 8. elokuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen päätoimittaja.
Jehkonen kävi kiertokoulunopettajaseminaarin ja sitten Sortavalan opettajaseminaarin josta hän valmistui kansakoulunopettajaksi 1909. Hän oli opettajana vuoden verran Suistamolla kunnes hän siirtyi Sortavalaan opettajaksi toimien samalla rajaseudun kotien viikkolehden Omahisen toimittajana. Jehkonen jätti opettajantoimensa 1911 siirtyen kokonaan sanomalehtialalle. Hän oli aluksi Laatokka-lehden toimitussihteerinä vuteen 1917 saakka ja sitten Karjala-lehden toimitussuhteerinä syksyyn 1918 saakka. Jehkonen osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten puoolella Karjalan armeijakunnan tykistöpatterissa.
Jehkonen oli Sortavalan Sanomat- ja Laatokka-lehden päätoimittaja 1914–1916 sekä 1918–1919 ja Uusi Kotka-lehden päätoimittaja 1919–1920. Hän oli sen jälkeen Tampereella ilmestyneen Maaseudun Sanomat-lehden toimitussihteerinä vuoteen 1922 saakka ja sen jälkeen Helsingissä Maaseudun Tulevaisuus-lehden toimitussihteerinä vuoteen 1926 saakka. Jehkonen oli tammikuussa 1921 mukana perustamassa Tampereen Sanomalehtimiesyhdistystä ja toimi yhdistyksen sihteerinä. Jehkonen toimi Lappeenrannassa ilmestyneen Etelä-Saimaa-lehden päätoimittajana 1927–1939. Hän erosi tästä toimesta heinäkuussa 1939 siirtyen eläkkeelle.  Jehkonen julkaisi syksyllä 1939 Suojärvellä Itä-Karjalan sanomat-lehteä mutta talvisota katkaisi lehden ilmestymisen. Jehkonen oli jatkosodan aikana Suojärven kunnan palveluksessa ja viimeksi hän oli Etelä-Saimaa-lehden toimitussihteerinä syksystä 1943 alkaen. 
Jehkonen oli Kansallisen Edistyspuolueen puoluesihteerinä 1922.
Bleeding Me

Sanoitus

On useita spekulaatioita siitä, mistä kappale kertoo. Yksi teoria on, että se kertoo taistelusta riippuvuutta vastaan. Metallican entinen basisti Jason Newsted uskoo, että se kertoo henkilöstä, joka kokee henkistä kidutusta.
Metallican laulaja James Hetfield selitti, mistä kappale kertoo vuonna 2001 Playboy-lehden haastattelussa: "Loadin aikoina minusta tuntui, että haluan lopettaa juomisen." "Tunsin, että jään paitsi jostakin. Kaikki muut näyttivät niin onnelliselta koko ajan. Haluan itsekin olla onnellinen." "Suunnittelin elämääni krapulan ympärille: "Misfits soittaa kaupungilla perjantai-iltana, joten lauantai on krapulapäivä." Menetin paljon päiviä elämästäni. Käytyäni terapiassa vuoden ajan opin itsestäni paljon. On paljon asioita jotka jättävät arpia, kun kasvaa. Eikä tiedä miksi. Bleeding Me kertoo siitä: yritin vuotaa kaiken pahan pois ja saada kaiken pahuuden ulos minusta. Kun kävin terapiassa, huomasin paljon rumia asioita. Pimeän kohdan itsessäni.
Toisessa haastattelussa Hetfield kommentoi, mitä Metallican muut jäsenet tunsivat sanoista. "Mistä olisin voinut tietää, tunsivatko muut jäsenet sanat yhtä voimakkaasti kuin minä? Olisin voinut laulaa kappaleen kyynel silmässä ja muut eivät olisi ehkä välittäneet yhtään."

Demo

Kappaleen demo oli myös nimeltään "Bleeding Me" ja se äänittivät Hetfield ja Lars Ulrich Ulrichin kotistudiossa 7. huhtikuuta 1995.
Joonas Lehtimäki

Joonas Lehtimäki (s. 1981, Raisio) on suomalainen sarjakuvataiteilija. Hän piirtää Anonyymit eläimet -sarjakuvaa viikoittain Helsingin Sanomien Nyt.fi-sivustolle. Raisiolaislähtöisen tekijän strippejä on julkaistu muun muassa Ilta-Sanomissa, Opettaja-lehdessä ja Lemmikissä.
Oman tuotantonsa ohella Lehtimäki työskentelee kuvittajana ja tekee piirrosvideoita tamperelaiselle Tussitaikurit Oy:lle. Lehtimäen kuvituksia on ollut myös oikeusministeriön, Helsingin kaupungin ja Sydänliiton julkaisuissa. Hän on toiminut Sarjakuvakeskuksessa vastuuopettajana ja ohjaa vierailevana kouluttajana erilaisia sarjakuva-työpajoja.
Koulutukseltaan Lehtimäki on taiteen maisteri Aalto-yliopiston kuvataidekasvatuksen koulutusohjelmasta ja kasvatustieteiden maisteri Turun yliopiston TOKL.sta.
Bobby Schottkowski

Bobby Schottkowski oli saksalaisen thrash metal -yhtye Sodomin rumpali vuosina 1997–2010. Ennen Sodomia hän on soittanut yhtyeessä Crows.
Vähä Sääksjärvi

Maantietoa

Järven pinta-ala on 18,3 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta.  Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,9 metriä mpy.
Burunkuhankeittäjä

Levinneisyys

Burunkuhankeittäjää tavataan Indonesiassa. Sen on kuvattu olevan yleinen Burulla ja suhteellisen yleinen Tanimbarilla. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Willie Williams

Kilpaura

Williams osallistui historian ensimmäisiin Kyokushinin maailmanmestaruuskilpailuihin 1975, jossa oli yhteensä 128 osallistujaa. Hän eteni kilpailuissa välieriin saakka, jossa hän hävisi tuomariäänin Howard Collinsille.
Neljä vuotta myöhemmin Williams oli mukana toisissa MM-kilpailuissa, johon oli osallistunut 187 ottelijaa. Hän eteni aina pronssotteluun saakka, jossa Williams voitti Takashi Azuman. Voiton myötä Williamsista tuli ensimmäinen mitalin saanut ei-japanilainen ottelija.
Williams otteli myös kolmansissa MM-kilpailuissa 1984, jossa hän sijoittui 32 parhaan joukkoon.

Vapaaottelu

Williams siirtyi ottelemaan karaten lisäksi myös vapaaotteluun ja otteli koko uransa RINGS organisaatiossa, Japanissa. Hän kävi ensimmäisen ottelunsa 1992 Peter Smitia vastaan, jonka Williams myös voitti teknisellä tyrmäyksellä. Huhtikuussa hän kohtasi Mitsuya Nagain, jonka Williams voitti tyrmäyksellä toisen erän alussa. Toukokuussa hän otteli kolmannen kerran, nyt Bitsadze Amerania vastaan, jonka Williams voitti tyrmäyksellä kolmannessa erässä. Seuraavaksi hän otteli jo kesäkuussa Ton van Maurikia vastaan, jonka Williams voitti myös tyrmäyksellä.
Ilmari Pahkajärvi

Jaakko Ilmari Kustaanpoika Pahkajärvi (22. heinäkuuta 1897 Kortesjärvi – 15. elokuuta 1916 Latvia) oli suomalainen jääkäri.Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916, missä hän koki myös kohtalonsa kaatumalla taistelussa.

Perhe ja koulutus

Pahkajärven vanhemmat olivat maanviljelijä Kustaa Pahkajärvi ja Sanna Maria Storkock. Pahkajärvi kävi viisi luokkaa Lapuan yhteiskoulua.

Jääkärikausi

Pahkajärvi liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 4. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, missä hän kaatui taistelussa 15. elokuuta 1916 kranaatin täysosumasta. Kuollessaan hän oli naimaton ja hänet haudattiin Gallingin (Galinin) sotilashautausmaahan saksalaisten aseveljien rinnalle.
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1986

Yleistä

Kilpailujen kulku oli hieman erilainen kuin vuoden 1982 kilpailuissa: lopputurnaukseen pääsi karsinnoista 24 joukkuetta, jotka jaettiin kuuteen neljän joukkueen lohkoon. Toiselle kierrokselle pääsivät jokaisen lohkon voittajat ja toiseksi tulleet, sekä neljä parhaiten pärjännyttä kolmanneksi tullutta.
Argentiinan maailmanmestaruuteen johtanut Diego Maradona oli kisojen aikaan uransa huipulla. Hänen kenties muistettavin esityksensä oli Englantia vastaan pelatussa puolivälieräottelussa, jossa hän teki Argentiinan molemmat maalit. Ensimmäisen maalin teki Maradonan omien sanojen mukaan ”Jumalan käsi”, sillä erotuomari ei huomannut hänen pukanneen palloa kädellään. Toisen maalin Maradona teki harhauteltuaan useita puolustavia kenttäpelaajia ja vielä maalivahti Peter Shiltonin puolesta kentästä alkaneen pallonkuljetuksensa aikana. Suoritusta on pidetty jopa jalkapallourheilun parhaana. Argentiina teki turnauksessa 14 maalia, joista Maradona teki viisi ja syötti yhtä monta.
Tanska kohosi ensimmäisissä maailmanmestaruuskilpailuissaan alkulohkon jälkeen suosikiksi voitettuaan muun muassa Uruguayn 6-1 ja Saksan liittotasavallan 2-0. Ensimmäisessä pudotuspelissä Espanja kuitenkin voitti "juutit" 5 -1 Emilio Butragueñon tehtyä neljä maalia. 
Kisojen parhaaksi otteluksi arvioitiin Brasilian ja Ranskan kohtaaminen, jossa hyökkäykset aaltoilivat päädystä toiseen. Ranska voitti rangaistuspotkukisan jälkeen. Välierässä se ei kuitenkaan saanut revanssia vuoden 1982 kisoille vaan hävisi taas Saksalle. 
Tanskan lisäksi maailmanmestaruuskilpailut olivat ensimmäiset Kanadalle ja Irakille, mutta molemmat putosivat kisoista jo ensimmäisellä kierroksella hävittyään kaikki kolme ottelua.
HETE (satelliitti)

High Energy Transient Explorer eli  HETE eli Explorer 79 oli Nasan astrofysiikan avaruuslento, jossa oli merkittävä Ranskan ja Japanin osallistuminen. Se tutki etenkin gammapurskeita.  Ensimmäinen satelliitti tuhoutui Pegasus-raketin laukaisun epäonnistuessa 4. marraskuuta 1996. Korvaava satelliitti laukaistiin 9. lokakuuta 2000. 
Suomalainen Metorex International (nykyinen Oxford International) rakensi Nasan tilauksesta röntgenmittalaitteen.
Harry Golombek

Harry Golombek (1. maaliskuuta 1911 – 7. tammikuuta 1995) oli brittiläinen shakin kansainvälinen mestari, kunniasuurmestari sekä shakkikirjailija. Golombek oli Britannian mestari kolmesti, vuosina 1947, 1949 ja 1955. Hän sijoittui mestaruuskilpailuissa toiseksi vuonna 1948. Golombek sain suurmestarin arvonimen vuonna 1985.
Mikko Kärnä

Koulutus ja työura

Kärnä varttui Puolangalla Kainuussa. Lapsena hän on kertonut harrastaneensa muun muuassa ansalangalla metsästystä, joka on nykyisin laitonta lukuun ottamatta riekon ja kiirunan metsästystä Utsjoen, Inarin ja Enontekiön kuntien alueella. Hän valmistui ylioppilaaksi Oulun Lyseon lukiosta vuonna 1998 ja suoritti varusmiespalveluksensa Kainuun rajavartiostossa vuonna 1999. Vuonna 2004 Kärnä valmistui upseeriksi Helsingin Maanpuolustuskorkeakoulusta. Hän työskenteli Lapin rajavartiostossa vuosina 2004–2010 ja eteni kapteeniksi ollessaan Ivalon rajavartiostossa. Vuosina 2010–2011 Kärnä työskenteli Inarissa Kalottikeskuksen vs. toiminnanjohtajana. Vuodesta 2011 hän on työskennellyt Enontekiön kunnalla, ensin kehittämispäällikkönä ja sitten vs. kunnansihteerinä ja kunnanjohtajana.

Poliittinen toiminta

Keskustan Enontekiön kunnallisjärjestö esitti Kärnää ehdokkaaksi vuoden 2015 eduskuntavaaleihin ja Keskustan Peräpohjolan piiri nimesi hänet ehdokkaaksi syyskokouksessaan 18.10.2014. Kärnä sai vaaleissa 3 205 ääntä.
Eduskunnassa Kärnä työskenteli hallintovaliokunnan, ympäristövaliokunnan ja lakivaliokunnan jäsenenä sekä maa- ja metsätalousvaliokunnan varajäsenenä ja Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan jäsenä. Lisäksi Kärnä oli Kemijoki Oy:n hallintoneuvoston jäsen sekä poliisiasiain neuvottelukunnan varapuheenjohtaja. Hän on ollut myös Enontekiön neuvottelukunnan jäsen ja toiminut aiemmin Lapin elokuvakomission johtoryhmän jäsenenä. Kärnä osallistui keskustan kansanedustajana hallitusneuvotteluihin kunta-asioissa yhdessä Matti Vanhasen kanssa.

Kannanottoja

Kärnä on vaatinut purutupakan myynnin laillistamista Suomessa. Hänen mukaansa use­at EU-maat kier­tä­vät uni­o­nin nuus­kan­myyn­ti­kiel­toa myy­mäl­lä nuus­kaa pu­ru­tu­pak­ka­na. Kärnän mielestä ei ole järkevää, että verotulot menevät Ruotsiin, mut­ta Suomi mak­saa nuus­kan ai­heut­ta­mat hai­tat.
Kärnä haluaisi metsästäjätutkinnon osaksi peruskoulun opetussuunnitelmaa ja katsoo että eränkäynnin opettaminen sekä metsästäjäntutkinnon suorittamisen mahdollistaminen peruskouluissa tukisivat lasten elävää luontosuhdetta. Kärnä on kannustanut kuntia ottamaan mallia Rovaniemestä ja Oulusta, jossa on tehty aloitteet metsästyksen ottamisesta mukaan peruskoulun opetussuunnitelmaan.
Amazonin suurten metsäpalojen yhteydessä vuonna 2019 Kärnä vaati, että Euroopan unioni asettaa brasilialaisen soijan ja lihan tuontikieltoon. Brasilian sademetsissä harjoitettava kaskiviljely on hänen mielestään uhka koko ihmiskunnan tulevaisuudelle. Kärnä pitää Brasilian presidentin Jair Bolsonaron lausuntoja asiasta käsittämättöminä.
Vaiheongelma

Vaiheongelma on röntgenkristallografiassa kohdattava ongelma, joka vaikeuttaa makromolekyylien rakenteiden selvittämistä. Ongelma johtuu siitä, että röntgenkristallografisessa tutkimuksessa kyetään detektoimaan vain röntgensäteilyn voimakkuus. Siksi säteilyyn liittyvän aallon vaiheinformaatio menetetään.

Yleistä

Röntgenkristallografia on menetelmä, jota käytetään mm. proteiinien rakenteen selvittämiseen. Proteiinikidettä pommitetaan röntgensäteillä, joka saa proteiinin elektronit lähettämään röntgensäteilyä puolestaan eteenpäin. Säteily napataan röntgenfilmille, johon muodostuneen kuvan perusteella proteiinin atomitasoinen kolmiulotteinen rakenne pyritään ratkaisemaan matemaattisin keinoin. Matemaattiset keinot (Fourier'n sarja) vaativat kuitenkin, että röntgensäteistä tiedetään aallonpituus, aallonkorkeus eli amplitudi ja vaihe. Aallonpituus on sama kuin lähteneen röntgensäteen aallonpituus, joka on tarkkaan tiedossa. Amplitudi taas saadaan röntgenfilmille muodostuneiden täplien tummuudesta, intensiteetistä, sillä intensiteetti on amplitudin neliö. Vaiheesta ei kuitenkaan saada mitään informaatiota, vaan tieto röntgensäteiden vaiheesta katoaa mittauksen aikana.
Vaiheiden puuttuminen aiheuttaa vaiheongelman. Aaltojen vaiheita nimitetään englanniksi sanalla phase, ja vaiheongelma on englanniksi phase problem - siitä suomennos.

Vaiheongelman ratkaisut

Vaiheongelma voidaan yrittää kiertää. Hyvin yksinkertaisten rakenteiden kohdalla tutkijat voivat yrittää arvata vaiheita. Tai, mikäli jonkin samankaltaisen molekyylin rakenne on ratkaistu, voivat tutkijat käyttää sen vaiheita uuden rakenteen ratkaisemisessa.
Ison, tuntemattoman proteiinin vaiheiden selvittämiseen tarvitaan kuitenkin muita keinoja. Vaiheiden ratkaisemiseen voidaan käyttää raskasmetalleja. Tutkittavasta proteiinista kerätään röntgendataa ilman raskasmetalleja, sekä siten, että proteiiniin on upotettuna raskasmetalleja. Näin saatujen datojen eroista voidaan laskea vaihetiedot. Raskasmetalleihin perustuvista mittaustavoista on erilaisia versioita, jotka kulkevat mm. nimillä MAD, MIR ja SAD.
Vaihetiedot eivät kuitenkaan osu suoraan oikeaan. Sen vuoksi tutkittavalle rakenteelle on suoritettava hienosäätöä, ja vaiheet muuttuvat mallintamisen aikana. Vaiheiden paikkansapitävyyttä seurataan R-tekijän avulla
Jaakko ja jättipersikka

Juoni

Kirja kertoo pojasta nimeltä Jaakko, jonka vanhemmat sarvikuono syö. Hän joutuu asumaan vuorelle kahden tätinsä, Äkämä-tädin ja Äimä-tädin, kanssa. Tädit kohtelevat Jaakkoa kuin elukkaa. Eräänä päivänä vanha mies tuo Jaakolle vihreitä pikkuasioita ja kertoo, että jos hän valmistaisi ne oikein, hän saisi ikuisen onnen. Ne kuitenkin kaatuvat ja imeytyvät persikkapuun juuriin, ja sitten alkaa tapahtua kummia.
Latvian vaakuna

Latvian vaakuna on Latvian kansallistunnus lipun, moton ja kansallislaulun ohella. Se otettiin käyttöön edellisen itsenäistymisen aikana 18. marraskuuta 1918. Vaakunan sivuilla ovat leijona ja aarnikotka. Kilvessä on kolme erilaista vaakunaa. Kolme tähteä symboloivat Latvian historiallisia alueita Vidzemeä, Latgalea ja Zemgalea. Latvian itsenäistyttyä uudelleen Neuvostoliitosta 6. syyskuuta 1991 vaakuna nykyisessä muodossaan palautettiin käyttöön.

Aiemmat versiot

Neuvostoaikana oli käytössä vaakuna, jossa oli kommunismin symboleja: tähti sekä sirppi ja vasara -kuvio.
Kyttälänkatu

Kyttälänkatu on Tampereen keskustassa Kyttälän kaupunginosassa kulkeva länsi-itäsuuntainen katu, jonka pituus on noin 300 metriä. Sen länsipää sijaitsee Koskipuiston luona Koskikadun risteyksessä ja itäpää entisen pääpostin luona Rautatienkadun risteyksessä. Kyttälänkadun muita poikkikatuja ovat Pellavatehtaankatu, Aleksanterinkatu ja Tuomiokirkonkatu.
Kyttälänkatu on 2010-luvulla muutettu entistä kävelypainotteisemmaksi kaduksi. Sen varrella sijaitsee liiketiloja, muun muassa Stockmannin tavaratalo.

Kadun nimi ja historia

Kyttälänkatu (ja Kyttälän kaupunginosa) on nimetty alueella sijainneen Kyttälän kylän ja talon mukaan. Vuoden 1540 maakirjan mukaan Kyttälä oli Tammerkosken kylään kuulunut yksittäinen talo, mutta vuodesta 1557 lähtien se luettiin omaksi kyläksi, johon kuului kaksi taloa. Molempien talojen isäntiä kutsuttiin lisänimellä Skyttä. Nimitys on todennäköisesti johdettu ruotsinkielisestä sanasta skytte, jonka merkitys on ’jousiampuja’. 
Tammerkosken itäpuoli liitettiin Tampereeseen Messukylän pitäjästä vuonna 1877. Kaupunginarkkitehti F. L. Calonius suunnitteli Kyttälälle asemakaavan. Hän käytti yksinkertaista ruutukaavaa ja sijoitti Kyttälänkadun paikkaan, mistä oli aikoinaan kulkenut tie Messukylän kautta Viipuriin. Nimi Kyttälänkatu esiintyi jo vuoden 1879 asemakaavaluonnoksessa, mutta lopullisesti kaupunginvaltuusto vahvisti Caloniuksen kaavan vasta vuonna 1886.