Hakaristi

Hakaristi (卐) eli swastika tai svastika (sanskritiksi स्वास्तिक) on symboli ja ornamentti, joka koostuu rististä, jonka jokaisesta päästä kulkee joko myötä- tai vastapäivään jana. Nimitys swastika tulee sanskritin sanasta swasti, joka johtuu sanoista su (hyvin) ja asti (se on). Joskus käytetään myös nimitystä gammadion, joka tarkoittaa kreikkalaisten aakkosten gammakirjainten muodostamaa ristiä. Hakaristi on hyvin vanha onnen vertauskuva, jota on käytetty onnen tunnuksena monissa eri kulttuureissa. Hakaristi esiintyy edelleen monissa uskontokunnissa hyvän tai ikuisen vertauskuvana.
Hakaristi oli eräs nykyisin kiellettyjen kansallisosialististen järjestöjen tunnus, jonka takia sen käyttö on vastoin lakia Saksassa, kuten myös Itävallassa, Unkarissa, Puolassa, Tšekissä, Ranskassa, Brasiliassa, Israelissa, Ukrainassa ja Venäjällä sekä muissa maissa riippuen esitysyhteydestä. Saksassa sovelletaan rikoslain lukua 86a.
Unicode-merkistössä hakaristi esiintyy koodiarvoilla 0x5350 (卐) ja 0x534D (卍).

Hakaristi esihistoriassa

Hakaristiaiheisia saviastioita on löydetty Pohjois-Mesopotamiassa kukoistaneista Hassunan ja Samarran kulttuurista noin ajalta 5000 eaa. ja nauhakeraamiselta ajalta Bylanysta nykyisen Tšekin alueelta noin 6000–5000 eaa. ja Egyptistä ajalta 4000–2000 eaa.

Hakaristi teosofiassa

Sanskritinkielinen sana ”svastika” muodostuu sanoista ”sva” – itse ja ”asti” – olemassaolo, joka tarkoittaa jotain, mikä itse luo itsensä tai on olemassa itsensä kautta. Tavallinen kahden samanpituisen viivan muodostama risti kuvaa esoteerisessa symbolismissa ilmentynyttä maailmaa hengen ja aineen liittona. Svastikan muodostavat ristiin liitetyt väkäset, jotka kuvaavat jatkuvaa liikettä. Myötäpäivään suuntautunut liike kuten svastikassa kuvaa maailmankaikkeuden luomisprosessia ja siihen liittyviä jatkuvassa työssä olevia suunnattomia luonnonvoimia.

Hakaristi hindulaisuudessa

Hindulaisuudessa hakaristi symboloi äärettömän pyhää ja hyvää. Se on yksi Vishnun symboleista ja kuvaa auringon säteitä, joita ilman ei olisi elämää. Vishnu on hindulaisuudessa rakkautta ja elämää ylläpitävä jumala. Hakaristia käytetään yleisesti eri puolilla Intiaa koristamaan erilaisia asiota ja esineitä, kuten temppeleitä, alttareita, häitä ja muita juhlia, taidetta, uskonnollisia kirjoituksia, taloja, porttikäytäviä, sekä lahjoja ja leivonnaisia.
Persian zarathustralaiset omaksuivat svastikan monoteistisen uskontonsa symboliikkaan intialaisilta. Heille symboli edusti nousevaa aurinkoa.

Hakaristi Suomessa

Hakaristejä esiintyi Suomessa arkeologisten löytöjen perusteella viimeistään rautakaudella. Myöhemmin tiedetään sillä koristellun puuta ja tekstiileitä. Erityisesti puuesineissä hakaristi on ollut osa tursaansydän-taikamerkkiä, jonka on katsottu suojelevan pahalta. Hakaristi on ollut pitkään käytössä Pohjolassa onnen vertauskuvana. Tekstiileissä, jotka usein koristeltiin lukuisin eri symbolein, hakaristiä on nimitetty myös vääräpääksi, sananmukaisesti vinopäiseksi, erotuksena suoravartisesta rististä.
Itsenäisessä Suomessa hakaristiä on tunnuksenaan käyttänyt esimerkiksi Lotta Svärd, puolustusvoimat, Suomen sairaanhoitajaliitto, Ilmari Kianto (tursaansydämessä) ja Ruusu-Risti. Lisäksi hakaristi on ollut Suomen Valkoisen Ruusun suurristin ketjussa ja on edelleen Vapaudenristin kunniamerkeissä.
Kuvataiteessa Akseli Gallen-Kallela käytti hakaristiaihetta muun muassa maalauksensa Aino-taru ensimmäisen version (1889) kehysten veistoskoristelussa. Vuosina 1930–1932 rakennetussa Viinikan kirkossa Tampereella hakaristi esiintyy ornamenttien koristeaiheena .
Suomen ilmavoimat sai alkunsa, kun ruotsalainen Eric von Rosen lahjoitti lentokoneen hallituksen joukoille eli valkoisille Suomen sisällissodan aikana. Kone oli ollut von Rosenin lentokoulun kone, mutta siivissä ollut koulun tunnus oli korvattu von Rosenin henkilökohtaisella onnenmerkillä, sinisellä hakaristillä. Sininen hakaristi sijoitettuna valkoiseen ympyrään määrättiin armeijan lentokoneiden tunnukseksi maaliskuussa 1918. Hakarististä tuli myös armeijan panssaroitujen ajoneuvojen tunnus ennen jatkosodan alkua.
Jatkosodan jälkeen Lapin sodan aikana huhtikuussa 1945 hakaristin käytöstä luovuttiin ilmavoimien koneissa ja Suomen lentomerkissä liittoutuneiden valvontakomission kehotuksesta, koska se yhdistettiin toisessa maailmansodassa hävinneen natsi-Saksan tunnukseen. Myös ilmavoimien yhteyteen kuuluneet ilmatorjuntajoukot sekä panssarijoukot luopuivat hakarististä.
Suomen Valkoisen Ruusun suurristin ketjun hakaristit korvattiin kuusenhavuristeillä ritarikunnan suurmestarin, tasavallan presidentti Urho Kekkosen toivomuksesta vuonna 1963.
Hakaristiä käytetään ilmavoimien lipuissa ja joissakin joukko-osastotunnuksissa sekä monissa kunniamerkeissä. Joukko-osastojen lipuissa risti ei ole von Rosenin merkin tapaan sininen vaan musta. Ilmasotakoulun lipussa hakaristi esiintyy kolmesti: Lipun keskellä on musta hakaristi, myös vasemmassa yläkulmassa joukko-osastotunnuksen keskellä on hakaristi ja lisäksi tangon päässä on Vapaudenristi, jonka ristin haaroissa on hakaristi.
Suomen tasavallan presidentin lipussa on hakaristi Vapaudenristissä.
Joitakin Akseli Gallen-Kallelan Kalevala-aiheisia maalauksia vietäessä ulkomaisiin näyttelyihin suomalaiset museot ovat joutuneet etukäteen varoittamaan niiden hakaristi-koristeluista. Viimeksi vuonna 2005 hakaristi Suomen valtioon liittyvänä merkkinä herätti keskustelua eurooppalaisissa tiedotusvälineissä.

Käyttö toisen maailmansodan jälkeen

Toisen maailmansodan jälkeen hakaristin julkinen esittäminen on ollut rangaistavaa muun muassa Saksassa ja Israelissa sen natsi-Saksaan liittyvän historian vuoksi. Saksa aikoi ajaa vuonna 2007 vastaavaa lakia koko Euroopan unionin alueelle, mutta veti lakialoitteen pois.
Natsi-Saksan häpeällisen historian takia hakaristi on länsimaissa yhä pitkälti tabu. Jotkut uusnatsit käyttävät sitä tai sitä muistuttavaa merkkiä tunnuksenaan. (Katso enemmän uusnatsien tunnuksista.) Sitä saatetaan myös esittää satiirisesti esimerkiksi karikatyyreissä uusnatseista.
Videopeliteollisuudessa hakaristi on aiheuttanut vaikeuksia varsinkin japanilaista alkuperää olevissa peleissä, koska  buddhalainen hyvän vertauskuva manji on myös hakaristi ja se voidaan sekoittaa natsihakaristiin.

Punainen hakaristi

Sri Lankassa ja Intiassa on ollut pyrkimyksiä ottaa käyttöön Punaisen Ristin kansallisten yhdistysten tunnukseksi punainen hakaristi. Myös Latvian ilmavoimien tunnus 1930-luvulla oli punainen vino hakaristi ja lentokoneen sivuperäsimessä oli sama tunnus lyhennetyin päätesakaroin, niin sanottuna fylfot-mallisena.