google/wiki40b huggingface dataset:
Väinö Kivilinna

Väinö Gabriel Kivilinna (sukunimi vuoteen 1906 Borg) (13. lokakuuta 1875 Turku – 18. maaliskuuta 1950 Lempäälä) oli suomalainen oppikoulun lehtori ja toimittaja joka oli myös lyhyen aikaa Suomalaisen puolueen ja Maalaisliiton kansanedustajana.
Kivilinnan vanhemmat olivat seminaarinjohtaja Oskar Fredrik Borg ja Ida Agatha Savonius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1893 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1899 ja lisensiaatiksi 1904.
Kivilinna toimi luonnonhistorian ja maantiedon opettajana tai lehtorina Kokkolan yhteiskoulussa 1903–1906, Viipurin vanhassa yhteiskoulussa 1906–1907, Jyväskylän seminaarissa 1910–1928, Porin lyseossa 1932–1937 ja Tampereen yhteislyseossa 1937–1939. Kivilinna oli sosiaaliministeriön raittiusosaston raittiuslautakuntien ylineuvoja vuosina 1925–1932.
Hän oli myös toimittajana Luonnonystävä-lehdessä 1899 sekä päätoimittajana Kokkola-lehdessä 1905–1906, Viipuri-lehdessä 1906–1908, Suomalainen-lehdessä 1909–1911, Nuorten nuija-lehdessä 1909–1918, Keskisuomalainen-lehdessä 1918 ja Saarijärven Paavo -lehdessä 1919–1921.
Kivilinna oli Suomalaisen puolueen kansanedustajana 1907–1909 ja Maalaisliiton kansanedustajana 1922–1923. Hän oli jäsenenä useissa eduskunnan valiokunnissa sekä mukana Suomen valtuuskunnan jäsenenä Tarton rauhanneuvotteluissa 1920.
Kivilinna oli vuodesta 1904 naimisissa Synnöve Hovindin kanssa.
Mauser Kar 98k

Ominaisuudet

K 98k:ssa on viiden 7,92×57 mm patruunan sisäinen kiintomakasiini.
Kivääriin voidaan kiinnittää pistin (pois lukien vuoden 1944 lopulta valmistettu, valmistuksen nopeuttamiseksi yksinkertaistettu Kriegsmodell K98) ja Gewehrgranatgerät-lisälaitteen avulla sillä pystyy ampumaan 30 mm kaliiperisia kiväärikranaatteja.
K 98k tunnettiin hyvästä tarkkuudestaan, tästä syystä sitä käytettiin myös kiikaritähtäimellä varustettuna tarkka-ammunnassa. Kivääreissä oli käytössä useita eri tähtäinmalleja, muun muassa 1,5× suurentava Zielfernrohr 41 (ZF 41), 4× suurentava Ajack, 4× suurentava ZF4, 4× suurentava Hensoldt Dural-Dialytan; myös kiikaritähtäinten kiinnitysjalustoja oli useita eri malleja. Kokenut tarkka-ampuja pystyi kiikaritähtäimen avulla ampumaan jopa 800 metrin päähän tappavasti, yli 1 000 metrinkin osumat olivat mahdollisia.
Wehrmacht käytti toisen maailmansodan aikana myös suuria määriä Saksan valloittamista maista peräisin olleita Mauser-kivääreitä.
Kotimaa

Historia

Kotimaa perustettiin joulukuussa 1905. Sen ensimmäinen päätoimittaja, Juhani Ahon veli Pekka Brofeldt kertoi lehdessä muun muassa helluntailaisuudesta, jonka piirissä hän vaikutti aktiivisesti. Brofeldt erosi tehtävästä 1910.
Lehti alkoi muuttua yhteiskunnallisesti aktiivisemmaksi 1980-luvulta lähtien. Muun muassa 1990-luvun puolivälissä maan historian epäkristillisimmäksi hallitukseksi Ahon hallitusta nimittänyt päätoimittaja Tapani Ruokanen kutsuttiin pääministerin kansliaan puhutteluun. Jupakka suututti keskustalaiset.
100-vuotiskirjoituksessaan Kotimaa pyysi lukijoiltaan anteeksi sitä, että oli vastustanut työväenaateetta, tukenut Lapuan liikettä ja iloinnut kansallissosialistien valtaannoususta Saksassa 1933.
Syyskuussa 2006 lehti alkoi ilmestyä perjantain sijasta torstaisin.
Olav S. Melin erosi päätoimittajan tehtävistä 1.10.2008 alkaen. Vt. päätoimittajaksi tuli Olli Seppälä. Toukokuun alusta 2009 päätoimittajina aloittivat Pauli Aalto-Setälä ja Mari Teinilä. Aalto-Setälä oli vastaava päätoimittaja sekä kustantaja.  Hän oli myös lehteä julkaisevan yhtiön toimitusjohtaja. Aalto-Setälän siirryttyä 16.5. alkaen muihin tehtäviin yhtiön ulkopuolelle päätoimittajana jatkoi Mari Teinilä.

Kotimaa verkossa

Kotimaa luopui aktiivisesta uutistuotannosta verkossa kesäkuun alussa 2009 taloudellisiin syihin vedoten. Elokuussa verkkolehden tilalla aloitti yhteistyöseurakuntien ja kirkkohallituksen kanssa tuotettu Kotimaa24, joka on sosiaalisen median ominaisuuksia hyödyntävä blogeille perustuva palvelu.
Pak Se-ri

Pak Se-ri (kor. 박세리; s. 28. syyskuuta 1977 Daejeon) on eteläkorealainen golfaaja. Hän aloitti golfinpeluun 14-vuotiaana ja pääsi LPGA Touriin vuonna 1998. Pak oli LPGA:n "Rookie of the Year" 1998 ja sai Vare Trophyn vuonna 2003. Hän on voittanut LPGA Tourilla viisi major-turnausta: LPGA Championshipin vuosina 1998, 2002 ja 2006, Yhdysvaltain naisten avoimet 1998 ja Britannian naisten avoimet 2001.
Pak pääsi World Golf Hall of Fameen vuonna 2007.
Teriyaki

Teriyaki (jap. 照り焼き) on japanilaisessa keittiössä käytetty ruoanvalmistusmenetelmä, jossa ruoan raaka-aineet marinoidaan soijapohjaisella kastikkeella ennen paistoa. Tällä tavoin ruokaan saadaan muodostettua kiiltävä pinta. Teriyaki merkitsee ’kiiltävästi paistettua’. 
Soijan lisäksi teriyaki-marinadi sisältää myös sakea tai miriniä. Siihen voidaan lisätä myös tuoretta inkivääriä ja valkosipulia.
Rabastens

Nähtävyydet

Kunnan nähtävyyksiä on 1600-luvun kartanossa oleva paikallishistorian, -arkeologian ja -taiteen museo Musée du pays Rabastinois. Toinen huomattava nähtävyys on kirkko Notre-Dame-du-Bourg. Se kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon osana Santiago de Compostelan pyhiinvaellusreittiä Ranskassa.
Niilo Paasivirta

Niilo Paasivirta (s. 1968) on suomalainen internet-persoona, joka on tullut parhaiten tunnetuksi fundamentalistikristittyjä parodioivasta laajasta Internet-kirjoittelustaan. Suomessa hänet tunnetaan Oikeat Mielipiteet -pakinoistaan ja jumalanpilkkaepäilystä, ulkomailla taas parhaiten Foreigner's Guide to Finland-, Love Thy Neighbor- ja Game of Satan -sivuista, joista kaksi viimeistä parodioivat roolipelaamisen saatananpalvontaan rinnastavia sivustoja. Pinnalla olleen aiheen käsittely huumorin keinoin aiheutti ensin roolipelaajien keskuudessa paheksuntaa ja myöhemmin, moraalipaniikin ohitettua roolipelit, huvittuneisuutta.
Paasivirta itse on ilmoittanut syntymäajakseen 3. syyskuuta 1956, enteellisesti samana päivämääränä kuin Urho Kekkonen ja samana vuonna kuin tämä astui presidentin virkaan. Samoissa yhteyksissä Paasivirta on myös kertonut liioiteltuja tarinoita väitetystä "aatelistaustastaan" ja "erityistaidoistaan".

Muita tunnettuja sivuja

Oikeiden Mielipiteiden ja Game of Satan- ja Love Thy Neighbor- sivujen lisäksi Paasivirta tunnetaan myös Suomen Nisu -"seuran" kotisivuista joilla on vierailtu yli 7 800 kertaa, Pizzageneraattori -sivusta jolla ollaan vierailtu reilut 5 000 kertaa, np:n vitsisivustoista, joilla on vierailtu noin 30 000 kertaa ja Foreigner's Guide to Finland -sivustosta, jonka kävijämäärä on noin 210 000. Paasivirran vierailtuimpiin sivuihin kuuluu Maailmanloppu odotettavissa aivan kohta pian -niminen sivusto, jolla ollaan vierailtu lähes 400 000 kertaa.

Jumalanpilkkaepäily

Vuonna 1999 Paasivirta oli esitutkinnan kohteena epäiltynä jumalanpilkasta web-sivuillaan vuoden 1998 lopulla olleen materiaalin perusteella. Syyttäjä katsoi hänen syyllistyneen jumalanpilkkaan ja julkiseen kehottamiseen rikokseen, mutta jätti syyttämättä muun muassa siksi, että jumalanpilkkasäännöksiä ei ole enää sovellettu rikosoikeudessa.
Materiaalissa Paasivirta lyhyesti ja täysin perustelematta kirjoitti Jumalan olevan muun muassa mullikuhnuri, ektoplasma ja sianihrassa käristettävä herkkukurkku sekä myös pedofiili, narkomaani ja taparikollinen. Hän tarjosi myös vihjepuhelimen numeron ja myönsi pilkkaavansa Jumalaa. Myöhemmin hän väitti tarkoittaneensa näkymätöntä vaaleanpunaista yksisarvista. Materiaali ei enää ole Paasivirran sivuilla.

Homopostimerkit

Huhtikuussa 2014 perussuomalaisten kansanedustaja Teuvo Hakkarainen jätti hallitukselle kirjallisen kysymyksen koskien Itellan julkaisemia Tom of Finland -aiheisia postimerkkejä.
Ilta-Sanomat ja Iltalehti kommentoivat, että teksti vaikutti kopioivan Paasivirran satiiria, jossa merkkien kuvat yhdistettiin natsi-Saksaan ja antisemitismiin. Eduskuntakysymyksen oli allekirjoittanut myös kansanedustaja Mika Niikko.
Mikael Forstén

Mikael Forstén (s. 17. joulukuuta 1969) on suomalainen esteratsastaja ja moottoriurheilija. Ennen aktiivista kilpailu-uraansa Forstén opiskeli Teknillisessä korkeakoulussa. Esteratsastuksen lisäksi hän pitää myös muun muassa jalkapallosta, alppilajeista ja autourheilusta. Vuonna 1987 hän loukkaantui Itävallassa alppilajeissa, minkä jälkeen esteratsastus on ollut hänen päälajinsa.

Autourheilu

Forstén aloitti autourheilun ensin harrastuksena, mutta eteni pian ammattilaissarjoihin. Kaudella 2006 hän ajoi Italian Formula Renault -sarjaa ja kaudella 2007 hän ajoi ensimmäisenä suomalaisena Porsche Mobil 1 Supercup -sarjaa, joka tunnetaan F1-sirkuksen mukana kiertävä autourheiluluokkana. Kaudeksi 2008 Forstén nousi FIA GT Championship -sarjaan, jossa hän ajoi Prospeed-tallin GT2-luokan Porschea yhdessä Markus Palttalan kanssa. Prospeed-talli toimi kaudella 2008 myös Porschen tehtaan virallisena tiiminä.
Muita mainittavia luokkia tai kilpailuja, joita Forstén autourheilu-uraan on mahtunut ovat FIA GT3, ADAC GT (German Championship), SPA 24H sekä Le Mans -sarja. Kaudella 2008 Forstén toi onnistuneesti maaliin LMP1-luokan prototyypin Le Mans -sarjan kestävyyskilpailussa yhdessä João Barbosan ja Vanina Ickxin kanssa.

Esteratsastus

Hänen ratsujaan ovat olleet muun muassa menestyksekkäät Isaac du Jonquet, Evli Nandele, Melansa, Skybreaker, St. Germain ja Invitation.
Forstén asuu vaimonsa Noora Forsténin (o.s. Pentti) kanssa Hollannissa, jossa heillä on talli nimeltä Stal Forsten-Pentti. Talli on Etelä-Hollannissa Guttecovenissa sijaitseva hevostila, jossa on kilpahevosten lisäksi myös hevosten kasvatus- ja myyntitoimintaa, ratsutusta ja valmennusta. Forsténin kansainvälistä uraa on pitkään tukenut Evli Pankki.

Saavutukset

Viisinkertainen Suomen mestari, noin 1000 kansainvälistä sijoitusta, mukana EM-kilpailuissa vuosina 1994, 2004, 2007 ja 2009 (sijoitus 11./Isaac du Jonquet) sekä MM-kilpailuissa vuonna 2006 ja 2010 (32. sija). Tammikuussa 2008 Forstén voitti Isaac du Jonquet -ratsullaan ensimmäisenä suomalaisena esteratsastuksen maailmancupin osakilpailun. Maailmancupin finaaliin Forstén on yltänyt kausilla 2007–2008 ja 2008–2009 (13. sija).
Kalmiat

Kuvaus

Kalmiat ovat monivuotisia puuvartisia kasveja, pensaita tai varpuja, joskus pieniä puita. Ne ovat yleensä ainavihantia, laji Kalmia cuneata tosin on kesävihanta. Lehdet ovat vastakkaiset, vuorottaiset tai säteittäiset, ruodilliset, nahkeapintaiset ja laidoiltaan ehyet.
Terttumaiset kukinnot sijaitsevat versojen päädyissä tai hangoissa. Kukinnoissa on yleensä 2–40 kukkaa. Kukat ovat kaksineuvoisia ja symmetrisiä säteittäin. Verho- ja terälehtiä on kumpiakin tavallisesti viisi. Teriö on lähes kokonaan yhteenkasvanut. Hedelmä on pyöreä kota. Yhdessä kodassa on tavallisesti 100–150 yleensä siivekästä siementä.
McMurdon kuivat laaksot

McMurdon kuivat laaksot on lumettomista laaksoista muodostuva alue Etelämantereella Victorianmaalla McMurdon salmen rannalla. Laaksojen yhteenlaskettu pinta-ala on 4 800 neliökilometriä, mikä vastaa noin kahta prosenttia Etelämantereen pinta-alasta, ja ne ovat mantereen suurin lumeton alue.

Ilmasto

Laaksojen kuivuus johtuu katabaattinen tuuliista. Laaksojen länsipuolella sijaitsevalta Itä-Antarktiksen jäätiköltä laskeutuva kylmä ja kuiva tuuli aiheuttaa vähäisenkin lumen sublimoitumisen ja estää näin jäätikön muodostumisen. Mannerjäätikkö itse ei pääse työntymään laaksoihin, sillä laaksojen länsipäässä oleva harjanne estää sen. 
Vuoden keskilämpötila alueella on noin −20 °C kuukausittaisen keskilämpötilan vaihdellessa −23,7 °C ja +0,7 °C välillä. Tuulennopeus laaksoissa on kesäisin 10–15 km/h mutta voi saavuttaa talvella jopa 320 km/h. Tuuli on muokannut laaksoihin monia erikoisia kalliomuodostumia.
Täysin vedetön ei ympäristö laaksoissa kuitenkaan ole, sillä niissä on muutamia hypersuolaisia järviä ja Etelämantereen kesän aikana alueella virtaa joitakin jokia. Näistä merkittävin on Wrightin laakson pohjalla virtaava mantereen pisin joki, Onyx. Laaksot ovat tieteelliseltä kannala hyvin mielenkiintoisia, sillä kylmyyden ja kuivuuden vuoksi ne luultavasti muistuttavat Marsin pintaa maapallolla eniten.

Luonto

Ankarista oloista huolimatta alueella kasvaa jäkäliä, leviä sekä bakteereita ja arkeoneja. Laakson erikoisuutena voidaan mainita endoliittiset mikrobikasvustot. Eläimistö muodostuu mikroskooppisista punkeista, rataseläimistä, karhukaisista, sukkulamadoista ja alkueliöistä. Läheiseltä rannikolta laaksoihin vaeltaneiden weddellinhylkeiden muumioituneita jäänteitä löytyy Wrightin ja Taylorin laaksoista.

Tutkimus ja ihmisen toiminta alueella

Alueella on runsaasti tutkimustoimintaan liittyvää infrastruktuuria, mutta pysyviä tutkimusasemia siellä ei enää ole. Uudella-Seelannilla oli vuosina 1968–1995 Wrightinlaaksossa kesäaikaan toimiva tutkimusasema Vanda, mutta ympäristön suojelemiseksi asema purettiin. Lähimmän asutuksen muodostavat McMurdon ja Scottin tutkimusasemat noin sadan kilometrin päässä.
Raatajat rahanalaiset

Maalauksen historia

Järnefelt vietti perheensä kanssa kesän 1893 Onkiveden rannalla, Väisälänmäen kylän Rannan Puurulan suuressa talossa. Maalauksen malleina olikin talon väkeä ja naapureita.
Syntyaikanaan maalaus oli ajankohtainen. Suomessa oli koettu nälänhätää, koska vuodet 1892–1893 olivat olleet katovuosia. Ruoan eteen jouduttiin tekemään töitä entistä ankarammin. Kaskiviljely oli tuolloin vielä yleinen viljelymenetelmä Pohjois-Savossa, missä maalauspaikka Lapinlahden Väisälänmäki sijaitsee. Järnefelt maalasi teoksen ulkoilmamaalauksen tapaan paikan päällä, mutta käytti apunaan myös sieltä ottamaansa valokuvaa kaskitöissä olevasta tytöstä. Pienen tytön mallina oli Johanna Kokkonen, joka työskenteli piikana talossa. Järnefelt kuvasi hänet hieman resuisempana kuin miltä hän valokuvan perusteella todellisuudessa näytti. Järnefelt lisäsi tytön kasvoille nokea ja muutti hiukset hapsottavammiksi. Lisäksi maalauksessa tytön vatsa on nälän ja pettuleivän turvottama, vaikka Kokkosella näin ei ollut.

Maalauksen sisältö ja tulkinnat

Maalauksen keskeinen hahmo on etualan vaaleatukkainen tyttö, jonka katse suuntautuu katsojaan. Tytön vieressä on tuohivirsuihin, hattuun ja risaisiin vaatteisiin pukeutunut mies ja taustalla muuta palvelusväkeä. Kaski on korkealla mäellä. Siniset vaarat siintävät taustalla, mutta maalauksen kuvakulma ei näytä näkymää ylhäältä alas, kuten joskus isänmaallisissa Kolin maisemissa.
Kuvan surulliselta ja avuttomalta näyttävään tyttöön on helppo samaistua. Kaskeamista tuntemattomat ovat tulkinneet maalausta monin tavoin. Sen on nähty kuvaavan muun muassa tulipalon jälkeistä kodittomuutta tai lasta pommitusten ja poltetun kylän raunioilla.
Raatajat rahanalaiset on nähty tolstoilaisena ja yhteiskunnallisesti kantaa ottavana maalauksena, joka kuvaa työväestön osan kovuutta. Realistinen maalaus on yhdistetty yhteiskunnan uudistamiseen ja Ilja Repinin voimakkaiden maalausten työtätekevään kansaan aikana, jolloin suomalainen älymystö taisteli Venäjästä vapautumisen puolesta. Maalausta on pidetty myös uskonnollisena teoksena, koska savu muodostaa pyhimyskehän etualan tytön pään ympärille. Maalaus on sävyltään ainutlaatuinen Järnefeltin tuotannossa. Hän teki kansankuvauksia myöhemminkin, mutta niissä oli humoristinen laatukuvamainen tunnelma.
Maalaus on saanut nimensä Kalevalan säkeistä "tuop' on piika pikkarainen, raataja rahanalainen". Säe on osuva, koska kaskeajat ovat palkollisia, joille palkka maksettiin viljana. He jäivät palkatta, jos kato vei viljan. Raataja tarkoitti savolaismurteissa kaskiviljelijää.
Dominoviitta

Dominoviitta on löysähkö, ilmeisesti venetsialaista alkuperää oleva viitta, johon kuuluu olennaisena osana pieni kasvon yläosan peittävä naamio. Dominoviittaa voivat käyttää naamiaisissa henkilöt, jotka eivät esitä mitään tiettyä henkilöä tai hahmoa.

Anekdootteja

François Rabelais'sta kerrotaan seuraavaa tarinaa: "Hieman ennen kuolemaansa Rabelais istui vuoteellaan, yllään domino (viitta ja naamio). Kun hän sai kuulla kunniansa pelleilystään vakavalla hetkellä, Rabelais vastasi latinaksi: 'Beati qui in Domino moriuntur.' ’Siunattuja olkoot he, jotka kuolevat herrassa (tai dominossa!)’"
Jari Hemmilä

Jari Antero Hemmilä (s. 18. marraskuuta 1959 Tampere) on suomalainen kestävyys- ja keskimatkojen juoksija sekä maastojuoksija. 
Hemmilä voitti 5 000 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuonna 1985 ajalla 13.48,25. Samana vuonna hän voitti pitkän radan maastojuoksun SM-kultaa.
Salpausselän lukio

Salpausselän lukio oli Lahdessa sijaitseva noin 400 opiskelijan luokaton lukio. Oppilaitoksessa noudatetaan valtakunnallista lukion tuntijakoa, mutta opiskelijat voivat valita myös liikuntapainotteisen linjan tai opiskella urheilulukiossa. 
Salpausselän yhteiskoulu perustettiin vuonna 1957. Vuonna 1975 koulu jakautui lukioksi ja peruskoulun yläasteeksi. Liikuntapainotteisena lukio toimi vuodesta 1976, liittyi urheilulukiokokeiluun vuonna 1990 ja vakinaistettiin yhdeksi Suomen 13 urheilulukiosta vuonna 1994. 
Lukiolla on ystävyyskouluja Ranskassa, Ruotsissa, Unkarissa , Venäjällä, Saksassa ja Kiinassa. Salpausselän lukio on osallistunut moniin EU-projekteihin. Sen kieliohjelma on laaja, ja ainoana paikkakunnan lukioista se tarjoaa mahdollisuuden A-ranskan opiskeluun. Eri aineiden pakollisten ja syventävien kurssien lisäksi opiskelija voi valita soveltavia erikoiskursseja, kuten liikuntadiplomi-, luonnontuntemus-, lehtityö-, valokuvaus- ja projektikurssit. Opiskelijat voivat valita kursseja myös muista toisen asteen oppilaitoksista.
Keväällä 2011 oppilaitos osallistui Stage-televisiosarjaan, jossa haetaan Suomen parasta koulumusikaalia. Oppilaitos tippui kilpailusta ensimmäisenä.
Salpausselän lukio ja Lahden lyseon lukio yhdistyivät vuonna 2014. Nykyinen nimi on Lahden lyseo.
Antipatros Tarsoslainen

Antipatros Tarsoslainen (muinaiskreikaksi Ἀντίπατρος; s. n. 144 eaa.) oli antiikin kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi ja koulukunnan johtaja toisen vuosisadan puolessa välissä eaa. Hän oli Diogenes Seleukialaisen oppilas ja Panaitioksen opettaja.

Elämä

Plutarkhos puhuu Antipatroksesta yhdessä Zenonin, Kleantheen ja Khrysippoksen kanssa yhtenä merkittävimmistä stoalaisista filosofeista, ja Cicero mainitsee hänet terävänä. Antipatroksen henkilöhistoriasta ei tiedetä mitään, eivätkä hänen mielipiteistään säilyneet muutamat teksikatkelmat antaisi perusteita erityiselle maineelle, elleivät muut antiikin aikaiset kirjailijat todistaisi toisin. Antipatros vaikuttaa osallistuneen koulukuntansa ja Akatemian käymiin kiistoihin, vaikkakin hänen sanotaan tunteneen olevansa alakynnessä julkisissa väittelyissä aikalaiseensa Karneadeehen verrattuna, joten hän tyytyi kirjoittamaan. Kiivaiden kirjoitustensa ansiosta hän sai lempinimen Kalamoboas ("Kynähuutaja").

Filosofia

Antipatros opetti, että usko Jumalaan on "siunattua, katoamatonta ja hyvänsuopaa ihmisiä kohtaan", ja syytti niitä, jotka laittoivat jumalien nimiin "syntymisen ja häviämisen", minkä sanotaan olleen Khrysippoksen oppi. Tämän jumalia käsittelevän tutkielman lisäksi hän kirjoitti myös kaksi kirjaa ennustamisesta, mikä oli yleinen aihe stoalaisten keskuudessa. Niissä hän katsoi ennustustaidon olevan seurausta jumaluuden ennaltatietämisestä ja hyväntahtoisuudesta, selitti unien olevan yliluonnollisia vihjauksia tulevasta, ja kokosi Sokrateen nimiin laitettuja ennustuskertomuksia. Antipatroksen sanotaan uskoneen, että Kohtalo on jumala, vaikkakaan ei ole täysin selvää, mitä hän tarkoitti tällä. Athenaioksen mukaan hän kirjoitti tutkielman Peri deisidaimonias.
Antipatroksen moraalifilosofiaa käsittelevistä teoksista ei ole säilynyt muuta kuin joitakin hajanaisia huomautuksia, jotka ovat juuri ja juuri riittäviä osoittamaan, että aihe oli taantumassa. Käsitellyt kysymykset koskevat lähinnä yksityiskohtia, ja siten niillä oli enemmän tekemistä moraalisten ohjeiden soveltamisen kuin itse ohjeiden kanssa.
Trinity ratsastaa jälleen

Vastaanotto

Trinity ratsastaa jälleen sai Suomen ensi-iltansa 7. heinäkuuta 1972 ja nousi loppuvuoden aikana 328 682 katsojallaan vuoden neljänneksi katsotuimmaksi elokuvaksi Suomen elokuvateattereissa.
Video-oppaassa vuodelta 1994 elokuvan VHS-julkaisulle annetaan yksi tähti viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”huono”.
Korvajärvi (Kankaanpää)

Maantietoa

Järven pituus on 450 metriä ja leveys 220 metriä. Se sijaitsee Pohjankankaan itäpuolella Suonreittenkeitaan ja Järvikeitaan välissä. Näissä kahdessa keidassoilla on suuri määrä allikoita. Järveä ympäröi halkaisijaltaan 450 metriä laaja kosteikko, mutta muuten sen ympäristön suot ovat ojitettuja. Järveen laskee kymmenisen suo-ojaa ja järven laskuoja lähtee sen kaakkoisrannasta. Laskuoja on 2,5 kilometriä pitkä ja se yhtyy Kivijokeen Korvaluoman ja Karhusaaren puolessa välissä. Laskuojan valuma-alueen pinta-ala on noin 10 km². Järven luusuaan kohdalle työntyy koskeikon ja muun suon väliin alle 20 metriä leveä lahti, joka on 250 metriä pitkä. Järvessä on muitakin kanavia, jotka saattavat olla ihmisen muokkaamia. Järvelle johtaa tie Pohjankankaan ja Korvaluoman yhdistävältä metsäautotieltä. Rannan tuntumassa on rakennus ja siihen on merkitty tulentekopaikka. Järvi sisältyy Pohjankankaan ampuma-alueeseen niin, että alueen raja kulkee aivan järven itäpuolitse.

Luonto

Järven koillispuolella on ampuma-alueen sisällä soidensuojelualue. Itse järvi on linnuille otollinen ympäristö. Järven rannassa sijaitsee lintutorni. Koko Pohjankangas ja sen mukana Korvajärvi on Natura 2000- ohjelmassa mukana. Korvajärven vedenpintaa on aiemmin laskettu, mutta 1990-luvulla sen vedenpintaa nostettiin nykytasolle.
Carmen Tawaststjerna

Alli Carmen Margareta Tawaststjerna (o.s. von Boehm; 9. elokuuta 1923 Helsinki – 24. helmikuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen opettaja, koulutukseltaan filosofian kandidaatti. Hän oli Tyttönormaalilyseon ruotsin kielen lehtori. Hänen puolisonsa oli musiikkitieteilijä Erik Tawaststjerna, ja heidän poikiaan ovat arkkitehti Ilmari Tawaststjerna ja pianisti Erik T. Tawaststjerna. Hänen äitinsä oli taidemaalari Aino von Boehm ja veljensä taidemaalari Tuomas von Boehm.
Tero Ojanperä

Tero Ojanperä (s. 1966) on entinen Nokia Oyj:n palveluliiketoiminnasta vastaava johtaja ja nykyinen Vision+ -rahaston toimitusjohtaja ja yksi sen perustajista. Hänet on myös valittu vuodesta 2012 alkaen TTY-säätiön hallituksen jäseneksi ja puheenjohtajaksi.
Tero Ojanperä valmistui diplomi-insinööriksi Oulun yliopistosta, ja hän on väitellyt tekniikan tohtoriksi Delftin teknillisessä yliopistossa Alankomaissa. Opiskeluaikoinaan Ojanperä osallistui Teekkaritoimintaan. Hän on Oulun tietotekniikan opiskelijoiden killan, Oulun Tietoteekkarit ry:n (OTiT), perustajajäsen ja kiltalehti Terminaalin ensimmäinen päätoimittaja.
Ojanperä oli Nokian palveluksessa vuodesta 1990 alkaen. Uransa aikana hän toimi Nokian teknologia- ja strategiajohtajana, Nokia Research Centerin vetäjänä ja Nokia Networksin johtajana sekä lukuisissa muissa tehtävissä. Elokuussa 2011 Ojanperä ilmoitti jättävänsä Nokian ja siirtyvänsä vastaamaan uudesta Vision+ -rahastosta.
Vuonna 2009 teknologiabisneksen erikoislehti Fast Company listasi liike-elämän sata luovinta; Ojanperä oli sijalla seitsemän listan ainoana suomalaisena.
Marraskuussa 2017 Ojanperä siirtyi uuden tekoälyratkaisuja kehittävän startup-yrityksen Silo AI:n johtoon.