Tekniikan akateemiset TEK

Toiminta

TEK on noin 73 000 jäsenellään Suomen suurin diplomi-insinöörijärjestö ja yksi Akavan suurimmista jäsenjärjestöistä. Opiskelijoita on jäsenistä noin 21 000. Liittoon kuuluu lisäksi merkittävä määrä fyysikkoja, matemaatikkoja ja muita yliopistotutkinnon suorittaneita Suomen Matemaatikko-, Fyysikko- ja Tietojenkäsittelytieteilijäliiton kautta. TEKin edustavuus alle 65-vuotiaiden diplomi-insinöörien ja arkkitehtien joukossa on noin 63,5 %. Tutkinnon suorittaneita vuosijäseniä on noin 47 700.
Liiton muodostavat Tekniikan Akateemiset ry ja ruotsinkielisten diplomi-insinöörien ja arkkitehtien järjestö Tekniska Föreningen i Finland rf. Käytännössä Tekniikan Akateemiset ry:llä ei ole omia hallintoelimiä, vaan TEKin valtuusto ja hallitus toimivat myös Tekniikan Akateemiset ry:n valtuustona ja hallituksena. Koska liiton elimissä on myös TFiF:n edustajia, heillä ei ole äänioikeutta, kun käsitellään vain Tekniikan Akateemiset ry:n asioita (esimerkiksi sääntömuutoksia).
TEKin päätöksenteko perustuu jäsendemokratiaan. Myös opiskelijäsenillä on edustus valtuustossa, hallituksessa ja valiokunnissa. Valtuusto valitaan suoralla jäsenvaalilla kolmen vuoden välein. 
TEK tekee työehtosopimuksia työnantajaliittojen kanssa akavalaisten neuvottelujärjestöjen Ylemmät Toimihenkilöt YTN, Julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestö JUKO ja Tekniikan ja peruspalvelujen neuvottelujärjestö KTN kautta.
TEKin hallituksen puheenjohtajana on vuodesta 2011 alkaen ollut Marjo Matikainen-Kallström.
Liiton jäsenlehti on nimeltään TEK-lehti.  Liiton jäsenet on vakuutettu työttömyyden varalta Korkeasti koulutettujen työttömyyskassa KOKO:ssa, johon kuuluminen on vapaaehtoista, ja johon voi liittyä myös kuulumatta itse liittoon.

Historia

Suomenkielisten Teknikkojen Seuran (STS) perustava kokous pidettiin Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran talossa Helsingissä 28.1.1896. Lupaa järjestön perustamiseen piti hakea senaatilta ja keisarilta. Lupa saatiin 5.3. ja ensimmäinen varsinainen kokous pidettiin 17.3.1896, jota vietetään myös TEKin syntymäpäivänä.
Perustajajoukko koostui suomenmielisistä insinööreistä ja arkkitehdeista. Seuran tarkoituksena oli edistää suomen kieltä tekniikan ja teollisuuden alalla. Käytännössä ensi vaiheessa tämä tarkoitti suomenkielisen tekniikan erikoissanaston kehittämistä. Nimi muutettiin myöhemmin muotoon Suomalaisten Teknikkojen Seura ja vuonna 1956 muotoon Suomen Teknillinen Seura. STS:n toimitalona oli vuosina 1951–1968 Alvar Aallon suunnittelema Insinööritalo Helsingin Ratakadulla. Seura julkaisi vuodesta 1911 Teknillistä aikakauslehteä. Se oli mukana myös suomalaisen televisiotoiminnan käynnistämisessä ja oli 1950–1960-luvuilla toimineen Tesvisio-kanavan suurin osakas.
Korkeakouluinsinöörien ja Arkkitehtien Keskusliitto (KAL) perustettiin harjoittamaan työmarkkinatoimintaa, jota STS ei halunnut harjoitettavan seuran osana. KALin varsinainen perustamispäivä oli 14.2.1972 ja se hyväksyttiin yhdistysrekisteriin 28.8.1972. Tällöin STS:n yhdessä TFiF:n kanssa harjoittama työmarkkinatoiminta siirtyi uudelle organisaatiolle. 
Järjestöt saivat nykyisen rakenteensa vuonna 1993, kun Suomen Teknillisen Seuran nimi vaihdettiin Tekniikan Akateemiset ry:ksi, ja tämä muodosti yhdessä TFiF:n kanssa Tekniikan Akateemisten Liitto TEKin (ent. Korkeakouluinsinöörien ja Arkkitehtien Keskusliitto, KAL). Nykyisin järjestökokonaisuudesta käytetään viestinnässä kevyempää versiota Tekniikan akateemiset TEK.