google/wiki40b huggingface dataset:
Naurun kieli

Äänteet

Naurussa on 19 konsonanttia /pj p' t k kw bj b' d g gw mj m' n ŋ ŋw j ɣ r rj /. Kielessä on kahdenlaisia labiaalisia (huuli-) äänteitä, liudentuneita (mj pj bj) ja velaaristuneita (m' p' b'). Velaarisista äänteistä /ŋ k g/ on myös pyörein huulin äännettävät foneemit /ŋw kw gw/.
Soinnittomat klusiilit (pj p' t k kw) ja nasaalit (mj m' n ŋ ŋw) voivat kahdentua. Ennen /i/-vokaalia t ja d muuttuvat affrikaatoiksi tš ja dž.
Naurussa on kuusi vokaalia /i e ä u o a/ , jotka voivat esiintyä myös pitkinä /ii ee ää uu oo aa/. Vokaaleilla on monia allofoneja ja monet niistä voivat heikentyä ə-vokaaliksi.

Kirjoitus

Naurun nykyinen kirjoitusjärjestelmä käyttää 8 vokaalikirjainta ja 20 konsonanttikirjainta. Vokaalit ovat a, ã, e, i, o, õ, u, ũ ja konsonantit b, c, d, f, g, h, j, k, l, m, n, ñ, p, q, r, s, t, w, y, z.

Kielikunta

Naurun kieli muodostaa oman kieliryhmänsä mikronesialaisten kielten sisällä. Kielen ISO 639 -koodit ovat "na" sekä "nau".
Vuonna 1907 Philip Delaporte julkaisi saksa–nauru-sanakirjan. Raamattu on käännetty nauruksi 1918.
Lehtilampi (Ähtäri)

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Niemisjoen valuma-alueella (35.47), jonka Kortteisen–Kivijärven alueeseen (35.473) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 193,2 metriä mpy.
HelsinkiMissio

HelsinkiMissio ry. (vuoteen 2005 asti Helsingin Kaupunkilähetys ry.) on vuonna 1883 perustettu sosiaalialan järjestö.

Toiminta

HelsinkiMissio toimii senioreiden, nuorten kriisityön lapsiperheiden sekä erityisryhmien parissa. Ammattiosaamiseen ja vapaaehtoistoimintaan perustuvan työn tarkoituksena on etsiä, löytää ja auttaa yksinäisiä kaupunkilaisia sekä haastaa kaikki toimimaan unohdettujen puolesta - yksinäisyyttä vastaan. HelsinkiMission toiminnanjohtaja on Tuula Colliander.
HelsinkiMission hallituksessa ja valtuuskunnassa on edustettuna joukko Suomen elinkeinoelämän ja yhteiskunnan vaikuttajia. Valtuuskunnan puheenjohtajana on pääjohtaja Timo Ritakallio ja varapuheenjohtajina kauppaneuvos Hannu Tonteri ja sekä kirja-ajan asiantuntija Leena Majander-Reenpää. Hallituksen puheenjohtajana toimii Juha Ruotsalainen ja varapuheenjohtajana konttorinjohtaja Mikko Hyttinen. Hallituksen muut jäsenet ovat partneri Riitta Huuhtinen, toimitusjohtaja Yrjö Kopra, markkinointijohtaja Caroline Lilius, professori Anne Birgitta Pessi, kirkkoherra Juha Rintamäki ja senior partner Henrik Winberg.

Historia

Helsingin Kaupunkilähetyksen perusti vuonna 1883 pastori K. August Hilden. Järjestön toiminnan käynnistäjiin kuului Suomen sosiaalityön uranuurtajiin kuulunut diakonissa Cecilia Blomqvist, joka myöhemmin oli mukana myös Turun kaupunkilähetyksessä. Järjestön johtajana toimi yli 30 vuotta, vuodesta 1933 vuoteen 1969, teologian tohtori Veikko Päivänsalo.
Kettu juoksi yli järven

Kettu juoksi yli järven (ruots. Räven raskar över isen) on vanha ruotsalainen joululaulu, johon kuuluu piirileikki. Lauluun liittyvässä roolileikissä jokainen säkeistö on omistettu jollekin ihmisryhmälle: ensin esitetään tyttöjen, poikien, eukkojen ja ukkojen laulut, minkä jälkeen siirrytään erilaisiin ammatteihin. Kullervon laatimassa suomenkielisessä sanoituksessa aloitetaan suoraan ammateista ja heti ensimmäiseen säkeistöön sisälty leipurin laulu. Alkuperäisenkään laulun sanat eivät liity erityisesti jouluun ja ketun juoksun mainitsemisen merkitys on epäselvä.
Laulu mainitaan jo Olof Rudbeck vanhemman vuonna 1689 julkaiseman Atlantica-kirjan toisessa osassa nimellä ”Hå, hå Räfwen han låckar på isen”. Laulu ja leikki levisi laulukirjojen myötä 1900-luvun alkupuolella myös Suomen ruotsinkielisten keskuuteen.
Viljandimaa

Maantiede

Viljandimaa on suureksi osaksi kumpuilevaa moreenimäkimaata ja Viron viljavimpia seutuja. Se on muinaisen Sakalan maakunnan ydinaluetta. Soomaan kansallispuisto sijaitsee osittain Viljandimaalla.

Väestö

Vuonna 2011 Viljandimaalla oli 47 599 asukasta, joista 45 391 (95,4 %) oli virolaisia, 1 305 (2,7 %) venäläisiä ja 880 (1,8 %) muita kansallisuuksia.

Talous

Maakunnan teollisuudenaloja ovat puu- ja huonekaluteollisuus, metalli- ja tekstiiliteollisuus sekä maatalous ja elintarviketeollisuus.
Matti Kuiri

Matti Joeli Kuiri (30. huhtikuuta 1895 Tervola – 28. marraskuuta 1941) oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli saksassa sotilaskoulutuksen saanut jääkäri, joka taisteli jo ensimmäisessä maailmansodassa Saksan riveissä. Lisäksi hän osallistui Suomen sisällissotaan Valkoisen Armeijan riveissä sekä talvisotaan. Hän menehtyi saamiinsa haavoihin jatkosodassa Maaselän Seesjärven rannassa 28. marraskuuta 1941.

Perhetausta

Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Pekka Kuiri ja Greta Pallari. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Eva Alice Henrikssonin kanssa.

Opinnot

Kuiri kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti viidennen luokan Turun suomalaisessa lyseossa vuonna 1920. Hän kävi jääkärialipäällystölle järjestetyn aktiiviupseerikurssin Kadettikoulussa vuonna 1921 ja sotilaspedagogisen kurssin samana vuonna sekä Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin vuonna 1929.

Jääkärikausi

Kuiri työskenteli maanviljelijänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 15. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.

Suomen sisällissota

Kuiri saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan ryhmän- ja puolijoukkueenjohtajaksi 11. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Viipurissa.

Sisällissodan jälkeinen aika

Kuiri siirrettiin sisällissodan jälkeen 6. heinäkuuta 1918 koulutusaliupseeriksi Kaartin jääkäripataljoonan 1. komppaniaan ja 17. tammikuuta 1919 Itämeren jalkaväkirykmentti l:een, josta muodostettiin myöhemmin Porin rykmentti. Hän toimi aluksi koulutusaliupseerina 7. komppaniassa, josta hänet määrättiin 1. heinäkuuta 1921 nuoremmaksi upseeriksi 5. komppaniaan ja 12. joulukuuta 1925 alkaen 1. komppanian varapäälliköksi sekä 12. maaliskuuta 1926 rykmentin jalkaväkitykkiupseeriksi. Aliupseerikoulun varajohtajaksi ja kaasusuojelu-upseeriksi hänet siirrettiin 1. elokuuta 1928, josta hänet siirrettiin 1. elokuuta 1930 alkaen 4:nnen ja 27. heinäkuuta 1932 alkaen l:en sekä 1. helmikuuta 1933 alkaen 2. komppanian päälliköksi.

Talvi- ja jatkosota

Kuiri osallistui talvisotaan pataljoonan komentajana Jalkaväkirykmentti 14:ssä ja osallistui taisteluihin Honkaniemessä, Näykissä, Rasalahdella, Taperniemessä ja Summassa. Välirauhan aikana hänet siirrettiin pataljoonan komentajaksi ja koulutusupseeriksi 5. Prikaatiin.
Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin Linnoituspataljoona 5:n komentajaksi, mistä hänet siirrettiin myöhemmin pataljoonan komentajaksi Jalkaväkirykmentti 4:ään. Hän osallistui taisteluihin jatkosodassa Viipurinlahdella, Yläsommessa ja Itä-Karjalassa, missä hän haavoittui pahasti Karjalan Maaselässä käydyssä taistelussa Seesjärven rannalla 26. lokakuuta 1941. Hän menehtyi haavoihinsa vielä saman päivän aikana. Hänet haudattiin sukuhautaan Turkuun.
Miettusen III hallitus

Miettusen III hallitus oli Suomen tasavallan 59. hallitus. Kyseessä oli vähemmistöhallitus, jonka muodostivat Keskustapuolue, RKP ja LKP. Lisäksi hallituksessa oli yksi ammattiministeri.
Miettusen II hallituksen erottua 17. syyskuuta 1976 keskiryhmät alkoivat suunnitella vähemmistöhallituksen muodostamista 21. syyskuuta. Kun Keskusta otti mahdolliseen vähemmistöhallitukseen myönteisen kannan kaksi päivää myöhemmin, pyysi presidentti Kekkonen 27. syyskuuta Martti Miettusta muodostamaan keskustavetoisen vähemmistöhallituksen selvittämään maassa jo vuosia vallinneita taloudellisia ongelmia. Hallitus nimitettiin kaksi päivää myöhemmin 29. syyskuuta. Keskusta sai yhdeksän ministerinsalkkua ja RKP sekä LKP molemmat kolme salkkua. Yksi ministerinsalkku meni sitoutumattomalle ammattiministerille. Kun SDP ei suostunut hyväksymään hallituksen esittämiä maatalousehdotuksia, Keskustapuolue sai aikaan tukisopimuksen oikeistopuolueiden kanssa. Turvautumalla välillisiin verojen korotuksiin hallitus selvisi budjettivaikeuksistaan jo seuraavan talven aikana. Hallitus sai aikaan myös eräitä merkittäviä sosiaalisia uudistuksia. Päätös lasten kokeiluluontoisen kotihoitotuen aloittamisesta ja veteraanien eläkkeiden parannukset olivat Miettusen III hallituksen aikaansaannoksia.
Ahti Karjalaisen nimittäminen talous- ja kansliaministeriksi – tehtävänkuva oli valtiovarainministeri Esko Rekolan luonnehdinnan mukaan melko epämääräinen – ja pääministerin sijaiseksi oli Martti Miettusen nimenomainen vaatimus hallitusta koottaessa. Karjalaisen perinteisesti hoitamalla ulkoministerin paikalla istui hänen sijastaan ulkoministeriön alivaltiosihteeri Keijo Korhonen. Karjalaisen ja Urho Kekkosen jo 1970-luvun alkuvuosina puhjennut välirikko kärjistyi alkuvuodesta 1977, kun Kekkonen alkoi syyttää Karjalaista presidentinvaalikampanjan käymisestä Kekkosen selän takana sekä kehuskelusta henkilökohtaisilla idänsuhteilla ja riippumattomuudella presidentistä. Vaikka Karjalainen pyrki osoittamaan Kekkosen syytösten perustuvan ulkopuolisten – erityisesti presidentin kansliapäällikön Juhani Perttusen ja Neuvostoliiton Helsingin-suurlähettilään Vladimir Stepanovin – panetteluun, heidän välirikkonsa oli peruuttamaton. Karjalaisen ministeriura, joka oli silloin Suomen pisin (5 772 vuorokautta), päättyi Miettusen hallituksen eroon.
Hallitus toimi 29. syyskuuta 1976 – 15. toukokuuta 1977 yhteensä 229 päivää. Hallituksen eron jälkeen aloitti Sorsan II hallitus.
Terja Salaspuro

Ura TV-tuottajana

Salaspuro oli kaapelikanava MoonTV:llä musiikkiohjelmien päätuottajana vuosina 1998–1999. Hän aloitti siihen asti peliaiheisella kanavalla musiikkivideoiden näyttämisen ja loi mm. musiikkiohjelmat Never Trust a Hippie, Nousu, 666 sekuntia, Bubblegum ja festarispesiaalit. Vuonna 1999 Salaspurosta tehtiin MoonTV:n kanavapäällikkö. Hän palkkasi kanavalle muun muassa Vallu Valpion, Sacha Remlingin ja Extreme Duudsonit luoneen Jarno Laasalan.
Vuonna 2001 Salaspuro siirtyi Moskito Televisioniin tuottajaksi ja tuotti Njassan ja Silvia Modigin juontamaa Pop-komissiota TV1:lle. Vuonna 2002 ura jatkui Fremantle Mediassa, aluksi ohjelmapäällikkönä, sitten Idolsin ensimmäisen tuotantokauden tuottajana. Hän toimi myös vastaavana tuottajana monissa sarjoissa, kuten Kuutamolla, Levyraati, Suuri Seikkailu ja Bonus. Vuonna 2004 Salaspuro siirtyi Pueblo Picturesiin ja tuotti Sessionsia Subtv:lle.
Vuonna 2006 Salaspuro siirtyi tuottajaksi mainospuolelle. Vuodesta 2007 alkaen hän on työskennellyt vastaavana tuottajana Alex Niemisen johtamassa Laundry Helsingissä. Laundry Helsinki muuttui Jussi Nurmion mukaan tulon myötä N2 Marketingiksi, jossa Salaspuro työskentelee nykyisin asiakkuusjohtajana.

Ura TV-juontajana

Vuosina 1998–1999 Salaspuro juonsi MoonTV:llä peliohjelmia salanimellä Linda Croft.
Vuosina 1999-2000 Salaspuro teki lukuisia artistihaastatteluja MoonTV:n musiikkiohejlmiin.
Natsisymboliikka

Riimut

Natsit käyttivät riimuja symboleinaan. Riimusymbolit ovat myös siirtyneet uusnatsiryhmille ja metallimusiikkiyhtyeille. 
Natsien kiinnostus riimuja kohtaan juontuu okkulttikirjailija Guido von Listiin, joka 1908 julkaisi kirjan Das Geheimnis der Runen (Riimujen salaisuus). Kirjassa esiteltiin 18 riimua, joista useat päätyivät myöhemmin natsien symboliikkaan.

Tabu

Useista natsisymboleista on tullut tabuja varsinkin Euroopassa. Vuonna 2005 eräät saksalaiset puolueet halusivat ajaa hakaristin esityskieltoa koko Euroopan unionin alueelle. Eräät saksalaiset poliitikot haluavat että holokaustin kiistämisestä ja natsisymbolien esittämisestä tulisi lainvastaista EU:ssa.
Erkki Elomaa

Erkki Kaarlo Elomaa (4. toukokuuta 1936 Helsinki – 26. syyskuuta 1989) oli suomalainen arkkitehti.
Elomaa valmistui arkkitehdiksi vuonna 1962. Elomaan tunnetuin suunnittelutyö on vuonna 1968 valmistunut Järvenpään kirkko.
Wasawings

Historia

1. joulukuuta 1983 Wasawings aloitti säännöllisen kevytreittiliikenteen reitillä Ilmajoki–Helsinki. Alkuvuonna 1985 yhtiö sai luvan aloittaa ensin taksi- ja myöhemmin kevytreittiliikenne myös reitillä Ylivieska–Helsinki. Helmikuussa 1988 yhtiö aloitti kevytreittiliikenteen reitillä Helsinki–Halli ja kesäkuussa 1989 reitillä Ilmajoki–Kittilä–Ivalo.
1980-luvun puolivälistä alkaen yhtiön toiminnassa havaittiin puutteita, minkä vuoksi yhtiölle myönnettiin liikennelupia vain lyhyeksi ajaksi kerrallaan. Yhtiön toiminnasta tuli ilmailuhallitukselle lukuisia valituksia sekä asiakkailta että henkilökunnalta määräysten vastaisesta toiminnasta. Ilmailuhallitus teki yhtiöön useita tarkastuksia, ja yhtiön toimintaa käsiteltiin myös oikeudessa.
1980-luvun lopulla yhtiö jatkoi toimintaa Pohjanmaan Lento Oy -nimellä. Yhtiö omistuspohjaa laajennettiin ja organisaatiota uusittiin. Pohjanmaan Lento saikin ansiolentotoimiluvan marraskuussa 1990. Toimilupa kuitenkin peruutettiin Ilmailulaitoksen aloitteesta tammikuussa 1992. Syynä olivat yhtiön lentotoiminnassa useat lyhyen ajan sisällä sattuneet vaaratilanteet sekä reittilentojen runsaat peruutukset ja myöhästymiset.

Ylivieskan onnettomuus

31. elokuuta 1986 Wasawingsin Cessna 404 Titan -lentokone OH-CIG törmäsi Ylivieskan lentopaikan laidalla olleeseen voimajohtolinjaan, katkoi puita yli 150 metrin matkalta, syttyi lopuksi palamaan ja tuhoutui täysin. Lentokoneessa yksin ollut ohjaaja sai vakavia vammoja. Tutkintaselostuksen mukaan ”onnettomuuden syy oli sarja virheellisiä päätöksiä alkaen lennon valmistelusta, jatkuen laskeutumisyritykseen säässä, joka ei olisi edellyttänyt edes lähestymisen aloittamista ja päätyen myöhästyneeseen ylösvetoon muutaman metrin korkeudesta ja törmäykseen sähköjohdinlinjaan ja puihin. Myötävaikuttavana tekijänä onnettomuuteen oli ollut yleinen tapa yhtiössä tehdä lasku sääminimeistä piittaamatta. Eräänä tekijänä lähtöpäätöksen tekoon puutteellisin valmisteluin on ollut yhtiössä vallinnut käytäntö, jonka mukaan lennot on pyritty suorittamaan tarpeen vaatiessa jopa määräyksiä rikkoen.”
Maakirjatalo

Maakirjatalo oli verotuksen perustana olleen maakirjan kiinteistöyksikkö, jolla oli oma pysyvä verolukunsa. Maakirjatalo oli maata viljelevä tai muuta alkutuotantoa harjoittava maatila, johon kuului rakennuksia ja erilaisia tiluksia, ja se oli manttaaliinpantu.
Maakirjojen laadinta alkoi 1500-luvulla ja ne tulivat tarpeettomiksi, kun maaverot vuoden 1925 alussa lakkautettiin. Maakirjojen tiedot kiinteistöistä siirrettiin maarekisteriin, jolloin maakirjatalot siirtyivät maarekisterin kiinteistöyksiköiksi. Maarekisterin pito lopetettiin 1985, ja sen korvasi kiinteistö­rekisteri.  Vanhat talonnumerot ovat kuitenkin yhä yleensä käytössä kiinteistö­tunnuksen osana, ryhmä­­tunnuksena.

Talo

Lakikielessä ja ammatillisessa käytössä maarekisteriin merkittyä itsenäistä maatilaa kutsuttiin lyhyesti taloksi. Yleiskielessä se tarkoittaa edelleen maatilaa rakennuksineen. Aiemmin taloa käytettiin Suomessa maanomistuksen ja maatilan kameraalisen suuruuden yksikkönä. Se merkittiin maakirjaan omalla numerollaan ja veroluvullaan. Siihen kuului yleensä, mutta ei välttämättä aina rakennuksia. Tällainen talo saattoi koostua useammasta tilasta.
Monet talot syntyivät yksinäistaloina tai monen perheen tai henkilön hallitsemina taloryhminä. Taloista ja taloryhmistä muodostui kylä, jonka yhteisiin maihin ja vesiin niillä oli käyttöoikeus kyläosuutensa suuruuden mukaisesti. Talot olivat myös aikoinaan maaverotuksen veroyksikköjä. Verotuksessa pyrittiin saamaan kokonaiset eli täystalot samanarvoisiksi siten, että erilaatuisesta maasta huolimatta veroluku oli oikeudenmukainen. Tähän käytettiin esimerkiksi sarkajakoa. Aikaisemmin täystalo vastasi yhtä vanhaa manttaalia. Tällöin veroyksikkönä voitiin käyttää talolukua ja manttaalia toistensa asemesta. Molemmat mittasivat talon suuruutta. Myöhemmin verotusta tarkennettiin ja manttaalista tuli talon kameraalisen suuruuden mittayksikkö.
Universal Satan

Taustaa

Albumin valmistumista edelsi yhtyeen huhtikuussa 2018 Facebook-sivullaan antama vapaa mediatiedote, jossa kerrottiin syksyllä 2017 tehdystä päätöksestä hajottaa yhtye vuoden lopussa, koska ”olisi oikea aika alkaa tutustumaan paremmin vaimoihinsa ja perheisiinsä” ja ”disko ei sovi aikuisille miehille”. Samassa tiedotteessa kuitenkin ilmoitettiin, että syksyllä 2018 julkaistaisiin uusi albumi Universal Satan, jonka ensisingle ”Sikiö” kuultiin tiedotteen julkaisupäivämäärällä Radio Rockilla.
Albumilla vierailee näyttelijälegenda Heikki Kinnunen.
Nuckelavee

Nuckelavee on taruhirviö Orkneysaarilla, Skotlannissa. Se on mies, jonka alaruumis on sulautunut yhteen hevosen kanssa. Sillä on ruumiiseen nähden suhteettoman suuri pää ja pitkät kädet, mutta kaikkein pellottavinta sen ulkonäössä on se, että sillä ei ole ihoa, vaan sen mädät, mutta vahvat lihakset näkyvät pelottavasti. Nuckelavee on pelätty olento, sillä sen hengitys saastuttaa vihannoivat vainiot kuraisiksi letoiksi ja se kuristaa usein ihmisiä pitkillä sormillaan tai hukuttaa heidät. Jos Nuckelavee hyökkää, kannattaa yrittää ehtiä juosta järveen tai jokeen, Nuckelavee kun ei voi sietää makeaa vettä.
Richard Hell

Richard Hell, (oik. Richard Meyers, s. 2. lokakuuta 1949 Lexington, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja, basisti, lauluntekijä ja kirjailija.
Hell oli keskeinen hahmo New Yorkin CBGB's-klubin ympärille syntyneessä punkilmiössä 1970-luvulla. Legendan mukaan hänen lyhyt pystytukkansa ja risaiset vaatteet toimivat punktyylin innoittajina: manageri Malcolm McLaren lainasi Hellin tyylin Sex Pistolsille, minkä jälkeen siitä tuli kansainvälinen ilmiö.
Richard Hell oli perustamassa Television- ja Heartbreakers-yhtyeitä, mutta hän erosi molemmista ennen ensimmäisiä albumeja. Tämän jälkeen hän jatkoi oman yhtyeensä kanssa. Richard Hell & the Voidoidsin kuuluisin kappale on Blank Generation (v. 1977), joka levytettiin yhtyeen ensimmäiselle albumille. Richard Hell & the Voidoidsin toinen ja viimeinen albumi Destiny Street julkaistiin viiden vuoden tauon jälkeen vuonna 1982. Tämän jälkeen Hell jätti musiikin teon ja keskittyi kirjoittamiseen. Merkittävin poikkeus tästä on Dim Stars -yhtye, jossa Hell yhdisti voimansa Sonic Youthin muusikoiden kanssa: yhtye äänitti yhden albumin vuonna 1992.
Richard Hellin ensimmäinen romaani Go Now julkaistiin vuonna 1996 ja toinen, Godlike, vuonna 2005. Hänen runojaan, esseitään ja piirroksiaan on koottu kirjaan Hot and Cold (v. 2001). Hell on myös näytellyt Susan Seidelmanin elokuvissa Smithereens ja Missä olet, Susan?.
Moritzburgin linna

Moritzburgin linna (saks. Schloss Moritzburg) on linna lähellä Dresdeniä sijaitsevassa Moritzburgin kunnassa, Saksan Saksin osavaltiossa. Se edustaa arkkitehtoniselta tyylisuunnaltaan barokkia. Linna rakennettiin alun perin vuosina 1542–1546 metsästyshuvilaksi Saksin herttua Moritsille.
Vuosina 1723–1733 linna sai nykyisen ulkonäkönsä Saksin vaaliruhtinaan sekä Puolan kuninkaan August II Väkevän johdolla ja arkkitehtien Matthäus Daniel Pöppelmannin ja Zacharias Longuelunen suunnittelemana. Linnan varhaisbarokkinen kappeli rakennettiin puolestaan vuosina 1661–1671, ja sen suunnittelusta vastasi arkkitehti Wolf Caspar von Klengels.
Nykyisin linnassa toimii museo.
Veikko Tyrväinen

Elämäkerta

Veikko Tyrväisen puoliso vuodesta 1949 oli hammaslääkäri Anja Helena o.s. Heinonen (1921–2018). Heidän lapsistaan fil. tri Helena Tyrväinen on musiikkitieteilijä, oik. lis. Paiju Tyrväinen on kulttuurikeskus Stoan johtaja ja valt. tri Timo Tyrväinen Aktia Pankin entinen pääekonomisti.
Tyrväinen on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.
Evankeliumijuhla

Evankeliumijuhla on Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen (Sley) järjestämä vuosittainen valtakunnallinen kesäjuhla, joka on juhannusta seuraavana viikonloppuna. Koska myös Sleyn paikallisosastot järjestävät omia pienempiä evankeliumijuhliaan, pääjuhlaan voidaan viitata myös nimellä valtakunnallinen Evankeliumijuhla.
Vuoden 2018 Evankeliumijuhla järjestettiin Kalajoella. Vuoden 2019 juhla järjestetään Porissa 28.–30. kesäkuuta 2019 teemalla "Valo voittaa".

Vuoden 2014 Evankeliumijuhla

Vuoden 2014 juhla järjestettiin 27.–29. kesäkuuta 2014 Lahden Urheilu- ja messukeskuksessa. Juhla-areenalla kuultiin raamattuopetuksia ja puheita. Ehtoollisjumalanpalvelusta vietettiin Evankeliumijuhlan jokaisena päivänä. Lauantain varhaisillassa muun muassa The Roadin johdolla toteutettu Riemumessu täytti 20 vuotta. Lähetystyön osalta Japanista mukana oli luterilaisen kirkon pääsihteeri Michio Shirakawa, Keniasta pastori Zedekiah Nyokwoyo ja Venäjältä Inkerin kirkon piispa Aarre Kuukauppi.
Konserteissa esiintyivät muun muassa LSP Gospel Big Band, Hanna Ekola ja Virpi Salo, Elävät Kivet -kuoro sekä oopperalaulaja Hannu Niemelä ja urkuri Pauli Pietiläinen.
Juhlassa oli lisäksi lasten, varhaisnuorten ja nuorten ohjelmaa.
Echinus elegans

Koko ja ulkonäkö

E. elegansilla on matala, kaareva ruumis, jonka halkaisija on enintään 8 senttimetriä. Ruumis on tavallisesti valkeahko ja päältä punertava, mutta se voi olla myös violetti. Tukirangon pinnalla on suuria kalkkipiikkejä säännöllisinä, pystysuuntaisina jonoina sekä niiden välissä pienempiä piikkejä. Piikkien väritys vaihtelee voimakkaanpinkistä ja valkokärkisestä tasaisenpunertavaan tai -kellertävään. Piikkien lomassa on kahdenlaisia pihtipiikkejä eli pedikellaarioita, joista toiset ovat pyöreäpäisiä ja toiset kolmileukaisia. Suuta ympäröivistä kalkkilevyistä piikit puuttuvat kokonaan.

Levinneisyys

E. elegans elää Atlantin valtameren koillisosissa sekä mahdollisesti Välimeressä ja Pohjois-Amerikan itärannikolla. Levinneisyysalue ulottuu pohjoisessa Trondheiminvuonoon ja Islannin etelärannikolle ja etelässä Biskajanlahdelle ja Azoreille. Pohjanmeressä sitä tavataan lähinnä Shetlandsaarten pohjoispuolella.

Elinympäristö

E. elegans elää yleensä 50 metrin syvyydestä aina 2 kilometriin asti.
Calle Lindholm

Carl "Calle" Lindholm (s. 1947) on suomalainen muusikko ja musiikkitoimittaja. Hän soittaa klarinettia, saksofonia, huilua ja kitaraa sekä laulaa. Lindholm julkaisi vuonna 1976 ainoan soololevynsä, lastenlaululevyn Pikkuväen lauluja Love Recordsin kautta. 1980-luvulla hän soitti duona Hessu Hiekkalan kanssa nimellä Helsingfors Café Duo. Duo julkaisi samannimisen albumin vuonna 1982 Parlophonen kautta. Lindholm julkaisi yhdessä veljensä Dave Lindholmin kanssa duolevyn The Blue CD vuonna 2012 TUM recordsin kautta.