Tampereen Pallo-Veikot

TUL:n menestysseura

Tampereen Pallo-Veikkojen perustava kokous pidettiin 6. huhtikuuta 1930. Paikalle oli sapunut 28 aktiivipalloilijaa, jotka valitsivat keskuudestaan seuran ensimmäiseksi puheenjohtajaksi Olavi Vasaman. Pallo-Veikkojen perustajat olivat taustaltaan työväkeä ja seura päätti heti perustavassa kokouksessa liittyä Työväen Urheiluliittoon. Historiansa ensimmäisessä ottelussa TPV kaatoi paikalliskilpailija Tampereen Kisa-Toverit  Pyynikin kentällä maalein 2-1. TPV:stä tuli nopeasti TUL:n sarjojen kestomenestyjä. Ensimmäinen liiton mestaruus tuli vuonna 1932, jolloin loppuottelussa kaatui Helsingin Kullervo.  Vuonna 1946 seura juhli jo kuudetta TUL:n mestaruuttaan. Kyseisen vuoden Suomen mestaruus ratkaistiin SPL:n ja TUL:n mestareiden loppuottelussa. Vaasan IFK osoittautui kuitenkin liian vahvaksi paras kolmesta-järjestelmällä pelatussa ottelusarjassa. Vuosi 1946 oli seuralle menestyksekäs, sillä A-pojat voittivat SM-kultaa.

Jääkiekko menestyslajina

Menestysvuoden jälkeen TPV ajautui pitkäksi aikaa alasarjoihin. Seuran ensimmäiset A-maajoukkuepelaajat Asser Salo, Veikko Forsblom ja Otto Porsman siirtyivät paikalliskilpailija Ilves-Kissojen riveihin kaudelle 1947. Samalla jääkiekko alkoi tulla seuran ohjelmaan entistä voimakkaammin. Seura oli kolmena kautena SM-sarjassa ja oli vuonna 1957 jopa Suomen cupin loppuottelussa. Jääkiekko säilyi seuran ohjelmassa vuoteen 1966, jolloin TPV:n jääkiekkoilijat siirtyivät TK-V:iin.  1950-luku kului jalkapallon osalta alasarjoissa. Valopilkkuna oli vuosi 1957, jolloin maakuntasarjan voittanut TPV selvisi Suomen cupin välieriin. Tampereen ensimmäinen nappulaliiga perustettiin TPV:n toimesta vuonna 1959 kuuden joukkueen ja 111 pelaajan voimin. 1960-luvulla seuran edustusjoukkue sahasi maakuntasarjan ja Suomensarjan väliä.Junioripuolella A-pojat voittivat SM-hopeaa vuonna 1964.

Debyytti pääsarjassa

Vuonna 1970 TPV pelasi uudessa 2. divisioonassa ja tuloksena oli nousu Mestaruussarjaan. Visiitti korkeimmalla sarjatasolla jäi kuitenkin ranskalaiseksi. Joukkue sijoittui 14 joukkueen sarjassa 11:nneksi. Tämä merkitsi joutumista karsintasarjaan, jossa tuloksena oli putoaminen. Joukkueen runkopelaajiin SM-sarjassa kuuluivat A-maajoukkuemiehet Esko Ranta ja Tapio Raatikainen sekä myöhemmin kansanedustajaksi noussut Jukka Gustafsson. Seuran ensimmäin ulkomaalaisvahvistus oli kaudella 1977 esiintynyt puolalainen Piotr Suski. 1980-luvun alussa edustusjoukkue oli vajonnut 3. divisioonaan. Joukkueessa oli kuitenkin useita lupaavia omia kasvatteja, kuten Jari Aaltonen ja Seppo Nikkilä. Vuonna 1983 joukkue selvisi Suomen cupin välieriin ja vuonna 1985 tuli nousu 1. divisioonaan Ilveksen kaudella 1983 Suomen mestaruuteen johtaneen Jussi Ristimäen valmennuksessa. Ensimmäinen kausi toiseksi ylimmällä sarjatasolla sujui hienosti, sillä tuloksena oli 2. sija ja pääsy uusintaan SM-karsintapaikasta. Seuraava kausi oli kuitenkin vaatimaton, kun runkomiehet Seppo Nikkilä sekä Jari ja Mika Aaltonen siirtyivät Ilvekseen. Juniorityö oli kuitenkin vahvaa ja kaudella 1989 seuran A-pojat ottivat SM-hopeaa.

Hullut vuodet

Kaudelle 1995 TPV:n edustusjoukkueen toiminta eriytettiin emoseurasta perustamalla TPV Tampere ry. Puolustavan mestari lähti uuteen kauteen helsinkiläisen Jari-Pekka Keurulaisen johdolla. Uusia vahvistuksia olivat mm. maalivahti Tommi Koivistoinen ja toppari Marko Tuomela. Kausi lähti mollivoittoisesti käyntiin eikä kurssi kääntynyt loppukaudesta valmentajaksi palanneen Jussi Ristimäenkään johdolla. Tuloksena oli putoaminen 1. divisioonaan. Euroopan kentillä kävi myös tylysti, kun UEFA-cupin karsintakierroksella norjalainen Viking Stavanger oli parempi maalein 1-7. Kaudelle 1996 Pertti Lundell palasi valmentajaksi ja joukkueen tavoittena oli pikainen paluu Veikkausliigaan. Nousu jäi kuitenkin saavuttamatta. Seurassa alkoi levoton pelaajapolitiikka, jossa ulkomaalaiset pelaajat vaihtuivat tiuhaan tahtiin. Vuonna 1997 perustettiin ensimmäinen suomalainen jalkapalloa harjoittanut osakeyhtiö TPV Futis Oy. Yhtiön puheenjohtajaksi tuli Juha Sipilä ja johtoon TPV:n pelaaja Miika Juntunen. Kausi 1998 oli kaikin puolin värikäs. Veikkausligaa oltiin laajentamassa ja nousijan paikkoja useampia tarjolla. Kesällä valmentaja Lundell erosi ja tilalle palkattiin kokenut skotti Ian Crawford. TPV taisteli paikalliskilpailija Ilveksen kanssa tiukasti karsijanpaikasta ja tuoksena oli uusintaottelu, joka päättyi Pallo-Veikkojen 4-1-voittoon. Liigakarsinnassa TPV pelasi kaksi tasapeliä Finnairin Palloilijoiden kanssa, mutta vierasmaalisääntö suosi tamperelaisia. Nousukausi päättyi myrskyisään syyskokoukseen, jossa äänestettiin tamperelaisesta jalkapalloyhteistyöstä. TPV päätti lopulta jäädä pois Tampere United -projektista, jonka oli tarkoitus yhdistää TPV:n ja Ilveksen edustusjoukkueet. Levoton pelaajapolitiikka koki huippunsa kaudella 1999, kun liigajoukkueen riveissä esiintyi yhteensä 23 ulkomaalaista pelaajaa. Myös valmennusrintamalla oli tuulista, kun tahtipuikkoa heiluttivat vuorollaan hollantilainen Jan Mak, Ian Crawford ja Pekka Kemppainen. Tulokset olivat heikkoja ja TPV tippui selkeästi sarjasta. Kaudelle 2000 palattiin kotimaisiin voimiin. Valmentajaksi palasi Kari Nikkilä ja pelaajarintamalla luotettiin kokeneisiin tamperelaisiin nimiin.

Paluu kasvattajaseuraksi

Kausilla 2000 ja 2001 TPV sijoittui Ykkösen keskikastiin. TPV Tampere ajautui kuitenkin taloudellisiin vaikeuksiin ja konkurssiin. TPV:n edustusjoukkue palasi emoseuran alle ja toimintaa jatkettiin kakkosjoukkueen sarjapaikalla Kakkosessa. Valmentajaksi tuli Mikko Purola ja joukkuetta nuorennettiin voimakkaasti. Hyvin harjoitellut joukkue pärjäsi kuitenkin erinomaisesti ja hankki paikan nousukarsintoihin, joissa Ykkösen Närpes Kraft oli parempi. Myös kahdella seuraavalla kaudella TPV pääsi nousukarsintoihin, ensin Purolan ja sitten valmentajaksi palanneen Kari Nikkilän johdolla. Purola palasi välivuodeltaan kaudeksi 2005 ja joukkue sijoittui itälohkossa toiseksi. Seuraavalle kaudella nousua tavoiteltiin tosissan, kun joukkuetta vahvistettiin mm. toppari Janne Sallilla ja hyökkääjä Jukka Suikilla. Tuloksena oli ylivoimainen sarjavoitto ja nousu Ykköseen.  TPV pelasi neljä kautta Ykkösessä. Vuosina 2008-2009 valmentajana toimi mestarijoukkueen kapteeni Juha-Pekka Mäkinen. TPV teki myös farmiyhteistyötä Tampere Unitedin kanssa. Kaudelle 2010 kuluja karsittiin ja valmentajaksi tuli pitkän linjan juniorivalmentaja Mourad Seddiki. Tuloksena oli putoaminen tiukan taistelun jälkeen. 
Viime vuosina TPV on pelannut nuorella joukkueella. Kaudelle 2013 valmentajaksi tuli Ilveksessä pitkään junioreita valmentanut Jari Pylkkönen, joka toi mukanaan liudan lupaavia nuoria pelaajia. Joukkue taisteli tiukasti kärkipäässä, tuloksena 2. sija. Junioripuolella on tullut menestystä. C-poikien Kai Pahlman-turnauksessa tuli pronssia vuonna 2010 ja kultaa vuonna 2014. B-pojat voittivat SM-hopeaa vuonna 2011. TPV:n junioritoiminta laajeni vuonna 2009 myös tyttöpuolelle. Vuonna 2016 edustuksen päävalmentajaksi tuli Anssi Ylinen. Hänen johdollaan panostettiin nuoriin pelaajiin ja heidän kehittämiseen. Joukkue on pystynyt kamppailemaan Kakkosen kärkipäässä. Ylinen toimii myös seuran urheilutoimenjohtajana. Seuran kannattajaryhmänä toimii Tammelan Voima.
Kauden 2018 päätteeksi TPV nousi Ykköseen, kun se voitti kaksiosaisessa nousukarsinnassa MYPAn yhteismaalein 3–2. Visiitti Ykkösessä jäi kuitenkin yhden kauden mittaiseksi, sillä joukkue jäi sarjan viimeiseksi ja tippui Kakkoseen.

Peliasut ja värit

Kaudella 2018 TPV:n kotipeliasuun kuuluvat punainen paita, valkoiset housut ja vihreät sukat. Varapeliasu on kokovalkoinen.

Joukkueet ja pelaajat

TPV on Pirkanmaan toiseksi suurin jalkapalloseura. Jäseniä seurassa on noin 2 000 (vuonna 2014). Seuralla on Kakkosessa pelaava edustusjoukkue, Kolmosessa pelaava kakkosjoukkue, Kakkosessa pelaava naisten edustusjoukkue, reilut 20 ikäkausijoukkuetta ja noin 60 kaupunginosajoukkuetta. Lisäksi seurassa toimii erityisryhmille tarkoitetut jalkapallojoukkueet Auringonnousu ja Powerchair.