Ubuntu

Ominaisuudet

Ubuntu-asennuslevyjä voi asentaa, ladata ja kopioida vapaasti sen mahdollistavan GNU GPL -lisensoinnin vuoksi. Ubuntu toimitetaan avoimen lähdekoodin vapaana ohjelmistona, johon on lisäksi saatavilla käyttöoikeuksiltaan rajoitettua ohjelmistoa. Ubuntun levykuvan voi ladata Ubuntun kotisivuilta ja tallentaa itse DVD-levyksi tai muistitikulle ja asennuslevy toimii myös live-CD:nä. Käyttöjärjestelmästä toimitetaan uusi versio puolen vuoden välein ja kahden vuoden välein huhtikuussa julkaistava versio on pitkäaikaisen tuen versio (LTS), jota tuetaan vähintään viisi vuotta. Ohjelmien asentaminen hoidetaan pääasiassa pakettienhallintaohjelmalla, joka automaattisesti hakee tarvittavat tiedostot asennuslähteistä ja suorittaa asennuksen. Ubuntussa pakettienhallinnan tehtävät hoitaa Debianin Advanced Packaging Tool -ohjelmisto ja Snap-pakettienhallinta. Näiden lisähyötynä on mahdollisuus kaikkien järjestelmän ohjelmien päivittämiseen samalla kertaa automaattisesti.

Historia ja kehitysprosessi

Ubuntu perustuu Debianin lähdekoodiin. Alun perin Ubuntu-ryhmän tavoitteena oli luoda helppokäyttöinen Linux-käyttöjärjestelmä työpöytäkäyttöön ja julkaista uusi versio joka kuudes kuukausi, minkä tuloksena olisi useammin päivitetty järjestelmä. Ubuntu ensimmäinen julkaisu ilmestyi 20. lokakuuta 2004. Siitä lähtien Canonical on julkaissut uuden Ubuntu-version joka kuudes kuukausi ja sitoutunut toimittamaan turvallisuuspäivityksiä, korjauksia pahoihin ongelmiin ja pienimuotoisia ohjelmapäivityksiä. Päätettiin, että joka neljäs julkaisu on LTS-versio eli pitkään tuettu julkaisu. Nykyisin voimassa olevien tuen piiriin kuuluvien LTS-julkaisujen työpöytäversioihin ja palvelinversioihin julkaistaan päivityksiä viiden vuoden ajan. Versiosta 6.06 (Dapper Drake) lähtien koodinimet ovat noudattaneet aakkosjärjestystä ja se oli ensimmäinen pitkään tuettu versio (LTS).
Ubuntua rahoittaa tällä hetkellä Canonical Ltd. 2005 Mark Shuttleworth ja Canonical Ltd. julkistivat Ubuntu Foundation -rahaston perustamisen ja antoivat sille 10 miljoonan yhdysvaltain dollarin alkupääoman. Rahaston tarkoituksena on varmistaa kaikkien tulevien Ubuntu-versioiden tukeminen ja kehitys. Mark Shuttleworth kuvaa sitä "hätärahastoksi" (siltä varalta että Canonicalin osallisuus päättyy).
Ubuntussa oli 9.10-versiosta lähtien Ubuntu Software Center -sovelluskauppa, jonka avulla ohjelmien asentaminen ja uusien sellaisten löytäminen kävi vaivattomammin. Elokuussa 2015 Canonical ilmoitti hylkäävänsä Ubuntu Software Centerin ja lopettavansa deb-pohjaisten pakettien hyväksymisen kauppaan. Canonical toi 10.04-versioon uutuutena musiikkikaupan osana sittemmin lakkautettua Ubuntu One -palveluitaan. Tämä Ubuntun musiikkikauppa oli integroitu suoraan Rhythmbox-mediasoittimeen, jonka kautta käyttäjä voi ostaa musiikkia MP3-muodossa. Ostettu musiikki ilmestyy välittömästi käyttäjän henkilökohtaiseen Ubuntu One -hakemistoon ja siirtyy sieltä automaattisesti mediasoittimeen. Musiikkitiedostot voi käydä lataamassa Ubuntu One -hakemistosta myös nettiselaimen avulla. Canonical lakkautti Ubuntu One -palvelun heinäkuussa 2014.
Canonical ilmoitti 2017 että oletuksena käytetystä Unitystä siirryttiin takaisin GNOME-ympäristöön. Myös kehityksen alla olleen Mir-ohjelman sijaan siirrytään Wayland-ohjelmistoon X Window Systemin korvaajana.
Aiemmin ilmoitettu 32-bittisten kirjastoversioiden tuen loppuminen on muutettu ja tuki jatkuu suosituimmille, eniten käytetyille ja kriittisille riippuvaisuuksille.