google/wiki40b huggingface dataset:
Myssyt

Myssyt (ruots. Mössorna) oli ruotsalainen puolue, joka vaikutti vapauden ajalla. Puolueen organisoijana toimi suomalaissyntyinen valtiomies Arvid Horn, ja puolueella oli paljon kannatusta Suomessa. Myssyjen kilpaileva puolue oli hatut. Nimensä myssyt (alun perin "yömyssyt") saivat hattuihin verrattuna rauhanomaisemmasta politiikastaan Venäjää kohtaan.
Puolue syntyi 1730-luvulla vastustamaan hattujen politiikkaa. Puolue-elämä muuttui hattujen sodan jälkeen niin, että 1750-luvulta alkaen puhutaan niin sanotuista nuoremmista myssyistä. Myssypuolue pääsi valtaan vuonna 1765 ja ryhtyi toteuttamaan vaatimaansa talouden säästöpolitiikkaa. Tämä kuitenkin aiheutti niin suuria hankaluuksia, että puolue menetti valtansa 1769. Uudelleen se saavutti enemmistöaseman vuoden 1772 valtiopäivillä, mutta tällöin puolue-elämä lakkasi kokonaan kuningas Kustaa III:n vallankaappauksessa.

Myssyjen lyhyt valtakausi

Vuonna 1746 myssyjen ja hovipuolueen rooli päätöksenteossa alkoi voimistua. Toisaalta vapauden ajan päätöksentekojärjestelmä alkoi 1760-luvulla käydä kankeaksi. Aatelittomien säätyjen painoarvo kohosi, minkä takia aatelisto alkoi käydä puolustustaistelua asemansa säilyttämiseksi. Eräs virkamies kirjoitti yksityiskirjeessä, että "valtakunnalla ei oikeastaan ole enää hallitusta. Kaikki lamaantuu. Elävää intoa ei enää tapaa yhtään missään." Kaikki kolme puoluetta tekivät tilanteen parantamiseksi vuonna 1764 yhteistyösopimuksen (linnarauhan), mutta siitä huolimatta kilpailu vallasta kiihtyi vuoden 1765 valtiopäivävaaleissa. Ne toivat myssyille enemmistön.
Myssyjen valtakausi alkoi 1765 innostuneessa tunnelmassa. Myös suomalaiset myssyt olivat päätöksenteossa kiivasti mukana. Professori Pentti Renvallin kuvauksen mukaan valtiopäivillä oli käynnissä "suomalaisen radikalismin suurhyökkäys". Se johtavia henkilöitä olivat tuomari Samuel Ehrenmalm, everstiluutnantti Fredrik Gyllensvan, rovastit Gustaf Haartman ja Niklas Mathesius ja kappalainen Anders Chydenius. He edustivat voimakasta liberalismia, mikä johti esimerkiksi painovapauden säätämiseen.
Myssyt pyrkivät korjaamaan valtiontaloutta ja ulkopolitiikassa etääntymään Ranskan vaikutusvallasta ja lähentymään Tanskaa. Venäjälle oli epämieluisaa, että kuninkaan valtaa hiukankaan vahvistettiin. Pyrkimyksiä kuitenkin haittasi se, että säästöt johtivat yleiseen talouden alamäkeen. Rahapolitiikka oli Chydeniuksen tahdon vastaisesti deflatorista, mikä johti Chydeniuksen eroon valtiopäiviltä. Ulkopolitiikkaa taas sekoitti Puolan tilanteen mutkistuminen. Ruotsin kuningas ottikin vuonna 1768 aloitteen itselleen, eikä suostunut allekirjoittamaan myssyhallitukseen päätöksiä. Harkittiin hänen nimensä leimaamista päätöksiin. Maa ajatui voimattomuuteen, jota ulkomaat käyttivät hyväkseen Ruotsia vastaan. Myssyvalta päättyi lopulta kuningas Kustaa III:n vallankaappaukseen 1772.
Kaarlo Nyberg

Kaarlo Kustaa Nyberg (22. tammikuuta 1892 Kajaani – 15. helmikuuta 1929) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Saksassa hänelle myönnettiin toisen luokan Rautaristi ansioistaan itärintamalla. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajana Valkoisessa armeijassa.

Perhe ja koulutus

Hänen vanhempansa olivat virvoitusjuomatehtailija Heikki Nyberg ja Anna Maria Nousiainen. Hän kävi kansakoulun ja kaksi luokkaa Kajaanin yhteiskoulua.

Jääkärikausi

Nyberg liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 5. maaliskuuta 1916, josta hänet siirrettiin 53 muun miehen kera 2. lokakuuta 1917 perustettuun pataljoonan tiedonanto-osastoon. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.

Suomen sisällissota

Nyberg astui Suomen armeijan palvelukseen vänrikiksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 5. Jääkärirykmentin 15. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Karjalankannaksella.

Sisällissodan jälkeinen aika

Nyberg siirrettiin sisällissodan jälkeen 2. heinäkuuta 1918 alkaen joukkueenjohtajaksi 3. Divisioonan tiedonantovälinekomppaniaan, josta hänet siirrettiin edelleen 2. helmikuuta 1921 Kenttälennätinpataljoonaan. Armeijasta hän erosi 28. maaliskuuta 1923 ja kuoli keuhkotautiin 15. helmikuuta 1929.
Jen Taylor

Ura

Taylor aloitti uransa teatterin parissa ja ryhtyi ääninäyttelijäksi vuonna 1997 tehtyään ensimmäisen ääniroolinsa Backyard Baseball -videopeliin. Sittemmin Taylorin ääntä on kuultu enimmäkseen videopeleissä muun muassa useissa Nintendon julkaisemmissa peleissä, kuten Mario Tennis, Mario Party 3, Mario Kart: Double Dash!! ja Mario Power Tennis. Lisäksi hän on ollut kolmessa Halo-pelissä Cortana-tekoälyn äänenä. Ensimmäisestä pelistä Taylorille maksettiin noin 500 dollaria neljän tunnin äänityksestä. Hänellä oli myös vieraileva rooli animaatiosarjassa Catscratch.
Videopelien ohella Taylor työskentelee Seattlessa myös lastenteatterin parissa.
Vaahteraliigan kausi 1996

Vaahteraliigan kausi 1996 oli Vaahteraliigan 17. kausi. Liigan runkosarjassa pelattiin kymmenen ottelua, minkä jälkeen kuusi parasta joukkuetta etenivät pudotuspeleihin. Runkosarjan viimeinen ja toiseksi viimeinen joutuivat kauden päätteksi karsimaan sarjapaikasta I-divisioonaan kahden parhaan joukkueen kanssa.
Vaahteramalja XVII pelattiin viime vuoden tapaan Helsinki Roostersin ja East City Giantsin välillä. Roosters voitti Giantsin uudestaan, niukasti pistein 23–22. Pronssia voitti Seinäjoki Crocodiles.
Uusi joukkue sarjassa oli Arctic Circle Stars Rovaniemeltä, joka nousi sarjaan I-divisioonan karsintaottelusta. Kauden päätteeksi karsintaotteluissa liigajoukkueet säilyttivät sarjapaikkansa.
Dreambox

Dreambox on saksalaisen Dream Multimedian kehittämä Linux-käyttöjärjestelmää hyödyntävä DVB-vastaanotin.
Ensimmäiset Dreambox-mallit olivat ainoastaan satelliittilähetysten vastaanottoon. Sittemmin on tullut myös antenni- ja kaapeli-tv-vastaanottoon tarkoitettuja malleja ja uusimmissa malleissa käytettävän järjestelmän määrittävä komponentti on käyttäjän vaihdettavissa oleva viritinmoduuli. Dreamboxien ensimmäiset versiot perustuvat DBox2-vastaanottimeen ja laitteessa oleva ohjelmistokin on perua DBox2:lle ohjelmistoa kehittävästä TuxBox-projektista.
Dreamboxin erikoisominaisuus useimpiin muihin laitteisiin verrattuna on sen verkkosovitin, jolla laite voidaan kytkeä Ethernet-lähiverkkoon, mikä mahdollistaa televisio-ohjelmien helpon siirtämisen tietokoneelle ja esimerkiksi ajastuksia voidaan tehdä tietokoneelta käsin WWW-selaimella. 
Dreambox on vakavan televisioharrastajan laite. Sen käytön perusasiat on opittavissa melko vähässä ajassa, mutta ohjelmiston avoimuus mahdollistaa myös kustomoinnin ja virittelyn. Internetistä löytyy lukuisia keskustelupalstoja, joilla laitteesta keskustellaan laajasti ja usein varsin asiantuntevasti.

Laitemalleja

Dreambox DM7000S ja Dreambox DM7020S ovat hyvin samankaltaisia, tosin uudemmassa 7020 mallissa on esiintynyt ongelmia verkkoliitännän nopeuden osalta. Ongelma on kuitenkin korjattavissa mm. kondensaattorin vaihdolla. 7020-mallista on julkaistu myös päivitetty 7020Si-versio.
Malli DM500 on hieman uudempi, ulkomitoiltaan kompakti laite, jossa ei ole paikkaa kiintolevylle. DM500:n DVB-C -mallin virittimen herkkyys VHF-taajuuksilla on riittämätön, ja alimmilla taajuuksilla lähetettäviä kanavia ei voida vastaanottaa ilman ulkoista antennivahvistinta. Uudempi DM600 on muutoin vastaava kuin DM500 (ja DM500+), mutta siinä on kookkaampi kaukosäädin sekä paikka 2,5-tuumaiselle ATA-kiintolevylle.
DM7025-mallissa on kaksi paikkaa käyttäjän vaihdettavissa oleville viritinmoduleille. Moduleiden ei tarvitse olla keskenään samanlaisia ja laite onkin harvoja markkinoilla olevia vastaanottimia, jotka toimivat samanaikaisesti useamman DVB-standardin kanssa. DM7025:ssä laitteen prosessoriarkkitehtuuri on vaihtunut PowerPC:stä MIPS:iin, eivätkä vanhempien mallien ohjelmistot ole suoraan yhteensopivia sen kanssa. Dreambox 7025 käyttää Enigma 2 -ohjelmistoa ja vanhemmat mallit Enigma 1:sta. Joillekin vanhemmille malleille on myös saatavilla Enigma 2, mutta julkaisut ovat lähinnä kokeiluluonteisia.
Uusimmat laitteet ovat tyypeiltään DM800 ja DM8000. Molemmissa on tuki DVB-S2-standardille eli valmius HDTV-lähetyksien vastaanottoon. DM8000:ssa on lisäksi modulaariset virittmiet. Molemmissa laitteissa on mahdollisuus käyttää SATA-kiintolevyjä, toisin kuin iäkkäämmissä malleissa, jotka mahdollisuus on ainosastaan ATA-levyn käyttöön.
Arvi Nuormaa

Arvi Severi Nuormaa (sukunimi vuoteen 1905 Nyman; 31. lokakuuta 1895 Hämeenlinna - 25. helmikuuta 1956 Turku) oli suomalainen toimittaja ja kirjallisuuden suomentaja.
Arvi Nuormaan vanhemmat olivat runoilija, sanoittaja, toimittaja ja kansansivistäjä Severi Nuormaa ja Hilja Wendell. Hänen nuorempi sisarensa Sirkka Ruotsalainen oli Aku Ankka -lehden sekä Valittujen palojen ensimmäinen päätoimittaja.
Ville Tuominen

Pelaajaura

Tuominen aloitti ammattilaispelaajan uransa Torpan Pojissa. Hän pelasi joukkueessa vuoteen 2002 saakka, jolloin hänet valittiin Vuoden I-divisioonapelaajaksi. Hän lähti kahdeksi kaudeksi Team Componentaan, mutta liittyi sen jälkeen uudestaan Topoon. Topossa hän voitti Vuoden I-divisioonapelaaja-palkinnon uudestaan vuonna 2005 nostettuaan joukkueen Korisliigaan. Hän pelasi Topossa vuoteen 2007 saakka, kunnes ilmoitti lopettavansa pääsarjauransa. Hän toimi myös joukkueen kapteenina vuodet 2004-2007. Kaudella 2006–2007 tuominen pelasi I-divisioonassa BC Nokian joukkueessa kolmessa ottelussa 3,3 pisteen keskiarvolla.
Tuominen kuului Suomen maajoukkueeseen, jossa pelasi vuonna 2005 kolmessa valmistavassa maaottelussa 5,3 pisteen keskiarvolla.

Valmentaja- ja muu ura

Tuominen toimi kaudella 2010–2011 Torpan Poikien edustusjoukkueen apuvalmentajana ja I-divisioonassa pelanneen seuran reservijoukkue Tompan Poikien päävalmentajana. Seuraavalla kaudella hän toimi I-divisioonajoukkue BC Nokian päävalmentajana. Kaudella 2012–2013 Tuominen valmensi Korisliigassa pelannutta Tampereen Pyrintöä, joka voitti kaudella Liigacupin ja pelasi EuroChallengen lohkovaiheessa. Korisliigassa Pyrintö oli viides hävittyään puolivälierissä Kauhajoen Karhulle otteluvoitoin 1–3.
Kaudeksi 2013–2014 Tuominen teki valmentajasopimuksen tanskalaisen menestyjäjoukkue Bakken Bearsin kanssa. Bears voitti Tuomisen tulokaskaudella Tanskan mestaruuden. EuroChallengessa Bears eteni 16 parhaan joukkoon.
Helmikuussa 2015 Tuomisen uutisoitiin siirtyvän kesäkuussa Joensuun Katajan koripallon toiminnanjohtajaksi. Tuomisen mukaan siirtoon vaikutti muun muassa halu kehittyä uusissa tehtävissä. Ennen päävalmentajanuraansa Tuominen ehti toimia Torpan Pojissa junioripäällikkönä ja valmennuksen ohella ToPon reservijoukkueen toiminnanjohtajana. Katajassa Tuomisen vastuulla olivat yleisjohtaminen, miesten edustusjoukkueen toiminnan johtaminen ja kehittäminen sekä mukanaolo yhteistyökumppanuuksien hankinnassa. Tuominen siirtyi tehtävästä pois maaliskuussa 2016 perhesyiden vuoksi.
Maaliskuussa 2016 Tuominen valittiin Tanskan naisten maajoukkueen päävalmentajaksi. Toukokuussa 2016 BC Nokia ilmoitti yllättäen katkaisseensa sopimuksensa päävalmentajansa Oliver Vidinin kanssa ja tehneensä Tuomisen kanssa päävalmentajasopimuksen vuosille 2017–2019 yhdellä lisäoptiovuodella. Kauden 2016–2017 Tuomisen oli tarkoitus toimia seuran urheilutoimenjohtajana.

Yksityiselämä

Tuominen työskenteli aikaisemmin IT-alalla. Hän tapasi vaimonsa valmentaessaan Tanskassa.
Vasili A. Arhipov

Vasili Aleksandrovitš Arhipov (ven. Василий Александрович Архипов) (30. tammikuuta 1926 – 19. elokuuta 1998) oli venäläinen Neuvostoliiton laivaston upseeri. Hän oli arvoltaan vara-amiraali. Arhipov syntyi ja kuoli Moskovan oblastissa, eli Moskovan läänin alueella.

Elämäkerta

Vasili Arhipov oli Neuvostoliiton laivaston sukellusveneupseeri joka osallistui nuoresta iästään huolimatta toiseen maailmansotaan. Arhipov oli muiden muassa K-19:n upseeri sekä myöhemmin korkea-arvoinen upseeri, yleten aina vara-amiraaliksi sukellusveneiden taisteluosastossa. Arhipov menehtyi 1998 munuaissyöpään, mahdollisesti K-19:llä saamiensa säteilyvammojen seurauksena.
Arhipovin saavuttamista meriiteistä merkittävimmäksi on jälkimaailma nostanut sen, että hän todennäköisesti esti ydinsodan syttymisen Yhdysvaltoja vastaan. TV-dokumentti on esittänyt Arhipovin hermojen pitäneen erittäin tiukassa tilanteessa ja juuri hänen estäneen ydinaseen käytön kovan paineen alaisuudessa. Tilanteessa Yhdysvaltain laivaston sota-alukset ahdistivat B-59 -nimistä sukellusvenettä Kuuban ohjuskriisin aikana.
Mihail Gorbatšov esitti vuonna 2006, että K-19:n merisotilaille myönnettäisiin jälkikäteen Nobelin rauhanpalkinto, mikä olisi tullut myös Vasili Arhipovin osalle.
Neuvostoliitto oli poistanut väliaikaisesti käytöstä kaikki ydinreaktorilla varustetut aluksensa. Tämä tehtiin K-19:llä sattuneen vakavan onnettomuuden johdosta. Kuuban lähistöllä dieselkäyttöisten alusten päälliköillä oli vapaat valtuudet käyttää ydinaseita, ilman Moskovasta tullutta erillistä suostumusta. B-59:n kapteeni Vasili G. Savitski oli aikeissa laukaista kT-luokan ydinkärjellä ladatun torpedon amerikkalaisia sota-aluksia kohti. Veto-oikeudellaan ylempiarvoinen laivastoupseeri Arhipov kuitenkin esti tämän .
Haitin presidentinvaalit 2006

Vuoden 2006 presidentinvaalit Haitissa pidettiin samanaikaisesti parlamenttivaalien kanssa. Vaalit olivat ensimmäiset sen jälkeen, kun presidentti Jean-Bertrand Aristide syöstiin vallasta 2004 ja maahan asetettiin väliaikaishallitus. Vaalit olivat viivästyneet jo neljä kertaa ennen kuin ne saatiin lopulta pidettyä 7. helmikuuta. Presidentin lisäksi valittiin 129 edustajaa maan parlamenttiin. Presindentiksi valittiin René Préval hänen saatuaan 51 % äänistä ensimmäisellä kierroksella.
Prévalin julistaminen voittajaksi vaati neuvotteluja vaalilain tulkinnasta: lain mukaan voittajan pitää saada yli 50% äänistä. Jos kaikki äänet laskettiin, Prévalin osuus oli alle 50%, mutta kun tyhjät lipukkeet suljettiin pois kokonaisäänimmäärästä, prosenttiosuus oli yli vaaditun rajan eikä toista kierrosta tarvittu.
Prévalin ylivoima oli kuitenkin selvä: Leslie Manigat sai vain 12% äänistä ja muut ehdokkaat alle 10%.
Vaalit pidettiin MINUSTAH:n valvonnan alla. MINUSTAH koostuu monikansallisista joukoista YK:n alaisuudessa. Vaalipäivä ei sujunut rauhallisesti. Yhteenottoja sattui sen jälkeen, kun maan köyhimmissä paikoissa äänestyskopit avattiin myöhemmin kuin oli alun perin ilmoitettu.

Ehdokasasettelu

Vaaleissa oli kaikkiaan 35 ehdokasta. Heidän lisäkseen kolmen poliitikon ehdokkuus hylättiin: kahdella oli kaksoiskansalaisuus ja yhdellä oli liian pieni kannatusyhdistyksen tuki.
Suomalainen jouluateria

Jouluateria on perinteisesti joulun aikaan syötävä runsas, monta ruokalajia sisältävä ateria.

Historia

Ennen vanhaan pula-aikana jouluksi pyrittiin järjestämään hyvää, koko vuoden parasta syömistä. Lapset saivat siirapista tehtyjä karamelleja ja sokeria oli saatavilla.
Jouluruokiin liittyy sanonta ”kun loppiainen lopsahtaa, kaali kuppiin kopsahtaa”. Tämä tarkoittaa sitä, että joulunajan hyvät ruoat on syöty loppuun ja paluu arkeen tapahtuu suurin piirtein loppiaisen aikoihin.
Jouluateria jätettiin ennen pöydälle koko yöksi. Sitä saivat sitten kotitontut ja muut nälkäiset käydä syömässä pitkin yötä.

Nykyaika

Jouluateria on tärkeä osa joulua. ”Oispa joulu ja sais yölläki syy’ä.” Jouluna on ollut tapana syödä hyvin ja jopa öisin se perinteen mukaan on sallittua. 
Mausteet olivat entisaikaan statussymboleita – mitä maustetumpi ruoka, sitä rikkaampi perhe. Joulun mausteilla on todella pitkä historia. Niitä tuotiin kaukaisista maailmankolkista, ja ne yhdistettiin ylelliseen elämään. Monet mausteet olivat aikoinaan kullan ja jalokivien arvoisia. Hedelmistä jouluun ovat kuuluneet erityisesti omenat, mutta nykyisin monet eksoottisetkin hedelmät. 
Perinteiseen suomalaiseen joulupöytään kuuluvat erilaiset laatikot, kuten maksa-, porkkana-, lanttu- ja perunalaatikko, ja yleensä aina joulukinkku, ostettu tai itse valmistettu. Nykyisin kinkun vaihtoehtona voidaan tarjota kalkkunaa tai kasvissyöjillekin sopivaa seitankinkkua. Myös rosolli, karjalanpaisti, luumukiisseli sekä erilaiset kalaruoat kuten lipeäkala, kylmäsavustettu lohi sekä graavilohi ja -siika ovat joulun ajan ruokia. Kalaruoat juontavat juurensa paastosta, jota ennen vietettiin adventtiaikana. Jouluaaton ruokia on riisistä valmistettu joulupuuro manteleineen. Jouluna syödään myös joulutorttuja ja piparkakkuja, joita entisaikaan leivottiin jo viikkoja ennen joulua. Jouluateria on päätapahtuma sekä aattona että joulupäivänä. Kautta aikojen erilaiset alkoholijuomat, kuten glögi ja joulu- tai talvioluet kuuluneet monen suomalaisen joulunviettoon. Tilastojen mukaan Alkon myynti kasvaa huomattavasti joulua edeltävien kahden viikon aikana ja litramääräisesti eniten kasvaa punaviinien myynti. Glögi on yleistynyt joulujuomana ja ohittanut kahvin varsinkin pikkujouluissa. Nykyisin kuitenkin glögiä tarjotaan useammin alkoholittomana, joissakin paikoissa on tarjolla sekä punaviinillä terästetty että alkoholiton glögijuoma. Nykyisin valmistetaan myös joulusimaa, joka muuten on varsinaisesti vappujuoma. Suklaa ja muut makeiset kuuluvat myös jouluun.
Monissa julkisissa laitoksissa, kouluissa ja työpaikoilla on ennen joulua yhtenä päivänä jouluateria. Nykypäivänä monissa yrityksissä tarjottava joulua edeltävä ateria valitaan muuksi kuin jouluisia ruokia sisältäväksi, koska katsotaan, että jouluruokaa saa aivan riittävästi jouluna – tarjottava ateria on samalla kiitos henkilökunnalle kuluneen vuoden aherruksesta.
Henry Laakso

Henry Ilmari Laakso (28. joulukuuta 1894 Vihanti – 17. lokakuuta 1944) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat kauppias Matti Laakso ja Hilma Sofia Mikkola. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Marie Tawaststjernan kanssa.

Opinnot

Hän kävi kuusi luokkaa Oulun klassillista lyseota. Hän suoritti Kadettikoulun kuuntelu-upseerina vuosina 1924–1925 ja Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssilla vuonna 1928.

Jääkäriaika

Tämä valtion rautateillä palkkioharjoittelijana vuosina 1913–1916 toiminut Vihantilainen liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 17. helmikuuta 1916 ja hänet sijoitettiin pataljoonan 3. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joen asemasodassa ja Riianlahden rannikkoasemissa. Rintamapalveluksensa jälkeen hänet siirrettiin 28. maaliskuuta 1917 Altonan työosastoon, josta hänet laskettiin siviilitöihin 4. elokuuta 1917. Seuraavana vuonna 1918 hän pääsi toimeen Hampurin jääkäritoimistoon, jossa hän palveli siihen saakka, kunnes hän palasi Suomeen 19. maaliskuuta 1919.

Sisällissodan jälkeinen aika

Suomeen palattuaan hän liittyi suojeluskuntajärjestöön ja hänet komennettiin opettajaksi Keski-Pohjanmaan suojeluskuntapiirin aliupseerikursseille, kunnes hän astui armeijan palvelukseen vääpelin vakanssilla 4. toukokuuta 1919 ja hänet sijoitettiin Keski-Suomen rykmenttiin, jossa hän toimi ensin joukkueenjohtajana ja nuorempana upseerina 6. komppaniassa ja 1. syyskuuta 1921 alkaen 8. komppaniassa sekä hoiti 20. toukokuuta 1925 – 5. syyskuuta 1926 aliupseerikoulun päällikön tehtäviä. Rykmentin adjutantiksi hänet komennettiin  30. syyskuuta 1926 ja nuoremmaksi upseeriksi 1. konekiväärikomppaniaan hänet siirrettiin  1. syyskuuta 1927 ja edelleen nuoremmaksi upseeriksi 3. konekiväärikomppaniaan 1. tammikuuta 1928. Polkupyöräpataljoona 2:n 1. komppaniaan hänet siirrettiin päälliköksi 16. toukokuuta 1928, jonka nimi myöhemmin muuttui Jääkäripataljoona 2:ksi.

Talvi- ja jatkosota

Talvisotan hän osallistui pataljoonan komentajana Jalkavärirykmentti 16:ssa (JR 16), osallistuen taisteluihin Tolvajärvellä – Aittojoen akselilla ja Ägläjärvellä. myöhemmin hänet komennettiin pataljoonan komentajaksi Jalkaväkirykmentti 41:een (JR 41), missä tehtävässä hän oli aluksi myös välirauhan aikana, mutta komennettiin myöhemmin 14. Prikaatiin pataljoonankomentajaksi ja edelleen Etelä-Pohjanmaan Itäisen suojeluskuntapiirin esikuntaan sotilasohjaajaksi. Jatkosodan syttyessä hänet komennettiin Jalkaväkirykmentti 16:n II Pataljoonan (II/JR 16) komentajaksi ja osallistui taisteluihin Niinisyrjässä, Kangaskylässä, Vannisenmellä, Kumurissa ja Latvasyrjässä. Pataljoonankomentajan paikalta hänet komennettiin Aunuksen lohkon komentajaksi ja edelleen vuonna 1942 Laatokan Puolustuksen 12. Rannikkoprikaatiin (nimi vaihdettiin myöhemmin Laatokan Rannikkoprikaatin 2. Linnakkeisto), josta hänet siirrettiin edelleen Jalkaväen koulutuskeskus 17:n esikuntaan. Vuonna 1943 hän sai siirron Jalkaväen koulutuskeskus 22:n I pataljoonan komentajaksi, josta hän joutui sotilassairaalaan vuonna 1944. Hänet on haudattu Kälviän sankarihautaan.
Puoliluku

Käyttö fysiikassa

Puolilukuja käytetään kvanttifysiikassa yleisesti hiukkasten impulssimomentin eli spinin käsittelyssä. Kaikkien fermionien spinkvanttiluku on puoliluku.
Vigelandin puisto

Vigelandin puisto tai ”Patsaspuisto” on eräs Oslon ja Norjan kuuluisimmista nähtävyyksistä. Se sijaitsee Frognerin puistossa ja siellä on esillä yhteensä 212 Gustav Vigelandin tekemää patsasta. Vigeland myös suunnitteli puiston rakenteen ja maisemat. Vigelandin puisto on pinta-alaltaan yli 320 hehtaaria. Frognerin puisto on kesäisin suosittu piknik-paikka, eikä Vigelandin puistoon ole pääsymaksua. Siellä käy vuosittain yli miljoona kävijää. Puisto luotiin vuosina 1907–1942. Suurin osa veistoksista on tehty vuosina 1926—1942.

Portti

Puiston pääsisäänkäynti on sen etelälaidalla, jossa sijaitsee viisi pronssista porttia. Porttien teema on lohikäärmeet, jotka toistuvat useissa Vigelandin töissä. Sisäänkäynnin vasemmalla puolella on Vigelandia esittävä patsas.

Silta

Sisäänkäynnin jälkeisen aukean takana on graniittisilta, jolla on pituutta 100 metriä ja leveyttä 15 metriä. Silta vie yli puiston halkaisevan vesistön. Sillan molemmilla kaiteilla on yhteensä 58 pronssista patsasta miehistä ja naisista, lapsista ja aikuisista, ryhmässä ja yksinään. Sillan patsaista kuuluisin on vihaista lasta esittävä patsas, joka koristaa monia postikortteja.
Sillan vasemmalla puolella veden äärellä on pieni, pyöreä tasanne, jonka reunalla on vauvoja esittäviä patsaita.

Suihkulähde

Sillan jälkeen on puiston eräs vaikuttavimmista töistä, suuri pronssinen suihkulähde, jota pidättelevät pronssiset patsaat pitävät ylhäällä. Suihkulähteen laitaan on kaiverrettu kuvia, jotka kuvaava elämän eri vaiheita syntymästä kuolemaan.
Suihkulähde ostettiin yksityisten lahjoittajien, Brændevinssamlagetin ja Kristianian kunnan rahoilla vuonna 1907, mutta kunta oli tehnyt siitä ostotarjouksen jo vuonna 1900. Sen sijoituspaikaksi suunniteltiin aluksi Eidsvollin aukiota. Lähteen ympärillä on 20 patsasta, joissa ihmisiä oleskelee puun juurella.

Monoliittitasanne

Puiston korkeimmalla kohdalla sijaitsee patsaista keskeisin. 17-metriseen, yhdestä kivestä veistettyyn patsaaseen on veistetty 121 ihmishahmoa. Monoliitille johtavilla portailla on 36 patsasta, jotka kuvaavat eri-ikäisiä ihmisiä, ja kun kiertää monoliittia myötäpäivään, voi nähdä patsaiden esittävän elämän eri vaiheita lapsuudesta nuoruuden ja aikuisuuden kautta vanhuuteen.
Monoliittitasanteen molemmilla puolilla on pronssiset portit, joista toisessa on kuvattu nuoria naisia ja toisessa nuoria miehiä.

Elämänpyörä

Puiston päädyssä sijaitsee patsas Livshjulet, elämänpyörä. Siinä neljä aikuista ja kolme lasta muodostavat kehän. Se tuo taas kerran esille puiston teeman elämänkaaresta syntymästä kuolemaan.