google/wiki40b huggingface dataset:
Nummi (maantiede)

Nummi on hiekkainen tai sorainen, puuton, varpuvaltainen alue. Aiemmin nummia on käytetty  laitumina ja ne ovat yleensä laidunnuksen tuloksena syntyneitä. Yleensä nummella kasvaa sammalta, jäkälää ja varpuja, mutta hyvin vähän tai ei lainkaan puita.
Pohjoismaisessa alueidenkäyttöluokituksessa nummi on määritelty puuttomaksi (kasvillisuus alle kaksi metriä korkeaa) kasvipeitteiseksi avomaaksi, jossa kasvaa saniaisia, kanervia ja piikkipensaita mutta ei rehukasveja.
Kuuluisia nummialueita ovat Bodminin nummi Cornwallissa, Yorkshiren ja Skotlannin nummet ja Öölannin Stora Alvaret. Suomessa nummia on Lounais-Suomen saaristossa sekä Merenkurkun ja Perämeren saarissa ja rannikolla. Maan suurin nummialue on Korppoon Jurmon saaressa Paraisilla. 
Suomen nummet ovat kehittyneet moreenimaiden ja harjujen havumetsästä kulotuksen, laidunnuksen ja hakkuiden myötä, ja niiden maannos on havumetsien tapaan ravinteiltaan niukkaa podsolia. Laidunnetut nummet ovat suomessa erittäin harvinaisia ja ne ovat arvokkaita sekä perinnebiotooppeina että maisemallisesti.

Perinnebiotooppina

Nummet jaotellaan kasvillisuuden perusteella kol­meen tyyppiin: varpunummiin, pienruohonummiin ja heinänummiin. Vuonna 2018 nummien kokonaispinta-alaksi arvioitiin 1 500–2 300 hehtaaria, josta 1 300 hehtaaria on suojeltu ja 200–1 000 hehtaaria on suojelualueiden ulkopuolella tai kartoittamatto­mina suojelualueilla. Nummia esiintyy Suomessa koko rannikkoalueella ja ne on luokiteltu erittäin uhanalaisiksi.

Pienruohonummet

Pienruohonummet ovat äärimmäisen uhanalainen nummityyppi, jota esiintyy Ahvenanmaalla ja Saaristome­rellä. Niiden kokonaispinta-alaksi arvioidaan joita­kin kymmeniä hehtaareja (10–50 ha).

Heinänummet

Heinänummet ovat erittäin uhanalainen nummityyppi, jonka kokonaispinta-alaksi arvioidaan 300–500 hehtaaria. Pinta-ala on supistunut 50–80 % 1960-luvun tilanteesta.

Varpunummet

Varpunummet ovat erittäin uhanalainen nummityyppi, jonka kokonaispinta-alaksi arvioidaan 1 000–1 700 hehtaaria. Varpunummien pinta-ala on supistunut 50–60 % 1960-luvun tilanteesta.

Nummi murresanana

Suomen murteissa sana nummi merkitsee myös ’kuivaa hiekkaperäistä maata’ tai ’ympäristöään korkeampaa metsämaata tai kumparetta’. Tässä merkityksessä se esiintyy monissa paikannimissä etenkin Etelä- ja Lounais-Suomessa, ja samassa merkityksessä sitä ovat käyttäneet myös esimerkiksi kirjailijat Helvi Hämäläinen ja Aleksis Kivi.
Yhdysvaltain Grand Prix 2012

Vapaat harjoitukset

HRT:n kolmoskuljettaja Ma Qinghua ajoi perjantain ensimmäiset vapaat harjoitukset Narain Karthikeyanin tilalla.
José Armando Álvarez Cano

José Armando Álvarez Cano (s. 30. tammikuuta 1960 Jiquilpan) on meksikolainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Zamoran hiippakuntaan 8. helmikuuta 1986 ja nimitettiin Huautlan alueprelatuurin johtoon 3. marraskuuta 2011. Piispaksi vihkiminen seurasi 30. tammikuuta 2012. Pääkonsekraattorina toimi Christophe Pierre, jota avustivat Alberto Suárez Inda ja José Luis Chávez Botello.
Someri

1721–1914

Someri siirtyi Ruotsilta Venäjälle Uudenkaupungin rauhassa 1721. Vuonna 1812 se yhdistettiin Suomen suuriruhtinaskuntaan osana Vanhaa Suomea. Venäläiset olivat rakentaneet saarelle vuonna 1808 kivestä ja tiilestä valkoiseksi kalkitun majakan, jonka valolaitteet uusittiin 1866.

Maailmansota ja sisällissota

Ensimmäisen maailmansodan aikana venäläiset aloittivat Somerin linnoittamisen 1916. Linnoitustyöt keskeytyivät syksyllä 1917, jolloin perustukset saarelle aiotuille tykkipatterille olivat valmiit. Saarella oli kuitenkin isot varastot sota- ja elintarvikkeita. Suomen sisällissodassa Lavansaaren suojeluskunta sai tiedon, että saarella oli vain muutama vartiosotilas varastoja vartioimassa. Maaliskuussa 1918 Someria kohti lähti 30 hevosta ajomiehineen ja noin 20 suojeluskuntalaisen osasto. Saalis oli mittava. Kaikkiaan noin 150 kivääriä, osa venäläisiä ja osa brittiläisiä, runsaasti patruunoja, 65–70 rekikuormaa elintarvikkeita ja lennätinasema. Venäläiset vartiomiehet antautuivat osastolle vastarinnatta.
Vuonna 1920 solmitun Tarton rauhansopimuksen mukaisesti Suomen tuli demilitarisoida saari.

Talvisota ja jatkosota

Talvisodan alettua 1939 saari tyhjennettiin ja majakka räjäytettiin. Vehkalahden kuntaan kuuluneet Somerin ja Narvin saaret sekä muutama pieni luoto olivat sodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940 Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella.
Jatkosodan alettua sukellusvene Saukko hyökkäsi heinäkuun alussa 1941 Somerin saaren päälaituria ja siihen kiinnittynyttä kahta neuvostolaista vartiovenettä vastaan torpedolla. Se osui laituriin, mutta vartioveneet jäivät koskemattomiksi ja hyökkäsivät Saukkoa vastaan kahdesti syvyyspommeilla, joista alus selvisi vain pohjasukelluksen ansiosta. Suomalaisjoukot valtasivat Somerin joulukuussa 1941. 
Heinäkuussa 1942 käytiin kiivas Somerin taistelu, kun Neuvostoliiton puna-armeija pyrki valtaamaan saaren takaisin. Suomalaiset voittivat taistelun, mutta 17 kaatui ja 45 haavoittui. Puna-armeija puolestaan menetti saarella 128 miestä ja aluksissa arviolta kolmattasataa. Suomalaiset upottivat taistelun yhteydessä 17 neuvostoalusta.
Jatkosodan päättäneen Moskovan välirauhansopimuksen mukaan suomalaisten oli vetäydyttävä saarelta syyskuussa 1944.
Sodan jälkeen Somerille rakennettiin uusi, 37 metriä korkea ristikkotornimajakka.
USS Kitty Hawk (CV-63)

Palvelus

USS Kitty Hawk lähti 28. toukokuuta 2008 Jokosukasta ja se saapui 10. kesäkuuta Guamiin. Alus määrättiin korvaamaan USS George Washingtonia, joka oli telakalla korjattavana, Havaijilla 29. kesäkuuta - 31. heinäkuuta järjestetyssä RIMPAC 2008 -harjoituksessa ja se saapui Pearl Harboriin 1. heinäkuuta liittyen harjoitukseen. Harjoituksen päätyttyä alus jatkoi matkaansa ja se saapui 7. elokuuta San Diegoon. Alus jatkoi matkaansa 28. elokuuta saapuen 2. syyskuuta Kitsap-Bremertonin laivastotukikohtaan. Alus poistettiin palveluksesta ja se siirrettiin reserviin 31. tammikuuta 2009 Bremertonissa.
Hugo: Musta timanttikuume

Juoni

Ilkeä noita Skylla, tämän apuri Don Kroko, ja heidän sotilaansa palaavat Tulivuorisaarelle ja orjuuttavat kikulaiset louhimaan kaivoksesta mustia timantteja. Skylla tarvitsee niitä erikoiseen "pahuusreseptiin" ja yksi ainoa pisara siitä tuotettua juomaa riittää tekemään hänestä maailman mahtavimman noidan. Kikulaisten kylänvanhin kirjoittaa kirjeen Hugo-peikolle ja lähettää Fernando-tukaanin viemään sen.
Saatuaan kirjeen Hugo matkustaa lentokoneellaan Viidakkosaarelle, vapauttaa vangitut kikulaiset ja sabotoi Skyllan suunnitelmaa pysäyttämällä kaivoksen ja sulkemalla öljyputken. Tämän johdosta Skylla päättää vasten Don Krokon neuvoja nopeuttaa tuotannon tehoa, mikä alkaa vähitellen johtaa koko laitoksen romahtamiseen. Kun Hugo lopulta vapauttaa kikulaisten kylänvanhimman, heidän on vielä päästävä ulos ennen laitoksen räjähtämistä.
KNM Nor (1878)

Palvelus

Alus muutettiin vuosina 1911-1912 hieman ennen ensimmäistä maailmansotaa miinalaivaksi, jolloin sen aseistusta kevennettiin korvaamalla raskas 10,6 tuuman suustaladattava tykki 150 millimetrin perästä ladattavalla tykillä. Lisäksi yksi aluksen yhden naulan tykeistä korvattiin tehokkaammalla 47 millimetrin tykillä. Kevenemisen seurauksena alus kykeni vastaanottamaan 50 miinaa ja samalla miehistön tarve väheni kymmenellä.
Saksan hyökätessä Norjaan Nor makasi palveluskelvottomana laivaston varastona Melsomvikissa Oslovuonossa, josta se vallattiin 9. huhtikuuta 1940. Saksan antauduttua ja Euroopan sotatoimien päätyttyä alus palautettiin toukokuussa 1945 Norjalle, joka myi sen vuonna 1949.
Viialan nahkatehdas

Viialan nahkatehdas oli Akaan Viialassa vuosina 1921–1995 toiminut nahkatehdas. Tehtaan perusti 1921 Viialan kartanon saman vuonna ostanut tehtailija Hugo Sandbacka ja vanhimmat tehdasrakennukset ovat peräisin tältä ajalta. Tehdas toimi aluksi nimellä Viiala Läderfabrik, Hugo Sandbacka kunnes se 1925 muutettiin Viialan Nahkatehdas Oy-nimiseksi osakeyhtiöksi. Tehdas siirtyi kuitenkin samana vuonna 1925 Aaltosen Kenkätehdas Oy:n omistukseen ja liittyi osaksi Aaltosyhtymää. Nahkatehdasta laajennettiin 1934 ja 1937 ja uudelleen 1950-luvulla. Viimeiset laajennukset tehtiin 1970- ja 1980-luvuilla. Viialan tehdas valmisti Aaltosyhtymään kuuluneille kenkätehtaille pohjanahkaa, reunoshihnaa ja vuodesta 1928 alkaen myös päällysnahkaa.
Nahkatehtaan toiminta päättyi lopullisesti konkurssiin 1995. Tehtaalla työskennellyt Ismo Lumpiola osti 1996 tehdaskiinteistön konkurssipesältä ja perusti kiinteistöosakeyhtiön joka jakoi tehdastilat osakehuoneistoiksi joita myytiin sitten paikallisille yrityksille ja toimijoille. Nykyisin entisen nahkatehtaan tiloissa toimii yli 70 yritystä, harrastepajaa ja kulttuurialan laitosta. Jälkimmäisistä tunnettuja ovat Viialan teatteri ja Pyryn torvisoittokunta. Tehtaan tiilinen savupiippu kunnostettiin 2005–2008 Pirkanmaan ympäristökeskuksen avustuksella.
Petra Malin

Petra Malin (s. 1980) on helsinkiläinen kunnallispoliitikko. Hänet valittiin Helsingin Vasemmiston puheenjohtajaksi 26.11.2016. Hän toimi puheenjohtajana vuoden vuoteen 2017 asti, jolloin Neea Kilkki valittiin hänen tilalleen.  Hän on Vasemmistoliiton kaupunginvaltuutettu Helsingin kaupunginvaltuustossa ja on kasvatus- ja koulutuslautakunnan jäsen. Kaudella 2012-2016 hän oli Vasemmistoliiton ensimmäinen varajäsen Helsingin kaupunginvaltuustossa ja toimi varhaiskasvatuslautakunnan jäsenenä. Hän on koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri pääaineenaan sosiaalityö; aiemmalta koulutukseltaan hän on sosionomi (AMK).

Politiikka

Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa Petra Malin sai Helsingissä 444 ääntä, ja hänestä tuli Vasemmistoliiton ensimmäinen varavaltuutettu. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa hän sai Helsingin vaalipiirissä 646 ääntä eikä tullut valituksi. Vuoden 2017 kunnallisvaaleissa Petra Malin sai 836 ääntä ja tuli valituksi kaupunginvaltuutetuksi.  
Malin on kampanjoinut erityisesti kasvatuksen, koulutuksen, sosiaalityön, kulttuurin sekä laadukkaan ja kohtuuhintaisen asumisen puolesta. Politiikkaan hänet innosti halu vaikuttaa yhteiskuntaan ja ihmisten elämään. 
Vuonna 2014 hän otti kantaa kansanedustaja Pia Kauman väitteisiin siitä, että maahanmuuttajaperheet saisivat uudet lastenvaunut sosiaalituella. Malin kommentoi, ettei ole itse työssään ole kohdannut " 'kulttuureja', joissa käytetyt lastenvaunut eivät kelpaisi". Vuonna 2014 muutamissa helsinkiläiskouluissa aloitettiin Malinin ja Leo Straniuksen aloitteesta kokeilu ylijääneen kouluruoan jakamiseksi.

Yksityiselämä ja työ

Petra Malin valmistui valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2013. Hän on työskennellyt Helsingin kaupungilla sosiaaliohjaajana aikuisten, nuorten ja vanhusten parissa. Vuonna 2016 hän aloitti jatko-opinnot Helsingin yliopistossa. Väitöskirjassaan hän tutkii taidelähtöisten menetelmien käyttöä sosiaalityössä osallisuuden ja demokratian edistäjinä. Malin harrastaa laulamista, kitaransoittoa ja kirjoittamista.
Leocereus

Ulkonäkö ja koko

Kasvi on pysty tai hieman lamoava. Hieman turvonneesta, puutuneesta juuristosta kohoaa yksi tai useampia varsia jopa kolmen metrin korkeuteen. Ne ovat liereitä, puutuneita, limattomia, ohuita, oliivinvihreitä ja 10-19-uurteisia. Piikkejä on ryhmässään 8-16; ne ovat ohuita, neulamaisia ja kellertäviä tai tummanruskeita. Kukat sijaitsevat varren kärjen tuntumassa ja ovat putkimaisia, valkoisia ja 20-25 mm leveitä. Vihreässä kukkapohjuksessa on suomuja ja kalpeita piikkejä ja ulkopinnalla tummia karvoja ja sukasia. Kehälehdet ovat lyhyitä. Hedelmä on pallomainen tai munamainen, punainen ja avautumaton; kuihtuneita kukan osia on jäljellä. Siemenet ovat kiiltävän mustia, litteitä tai hieman koveria.

Levinneisyys

Laji kasvaa Brasiliassa Bahian pohjoisosasta Minas Geraisin keskiosiin uslottuvalla alueella.
Boksitrollit

Juoni

Elokuva kertoo Juustingin kaupungista, jonka alla asuu kummallinen boksitrolli-yhdyskunta. Tarinan keskiössä on Egu-niminen poika, joka kasvaa kilttien boksitrollien kanssa tietämättä olevansa kauan sitten kadonnut Strapson lapsi. Kaupungin tuholaistorjujat, Punahatut aikovat tuhota kaikki boksitrollit, jolloin Egu uskaltautuu maan alta ihmisten ilmoille hakemaan apua. Matkalla hän tapaa Winifred-nimisen aatelistytön, jonka isä on kaupungin turhamainen pormestari Lordi Port Salut. Tästä alkaa seikkailu boksitrollien ihmeellisessä maailmassa ja lopulta Egu saa tietää, kuka oikeasti on. Mutta kuka on Egun isä?
Anosmia

Anosmia merkitsee hajuaistin puutetta. Tila voi olla väliaikainen tai pysyvä ja synnynnäinen tai esimerkiksi jonkin sairauden aiheuttama. 
Anosmia voi olla seurausta lukuisista sairauksista, kuten infektioista, polyypeistä, Parkinsonin taudista tai muusta syystä aiheutuneesta hajuhermon vaurioitumisesta. Joillakin aiheuttajana on harvinainen estesioneuroblastooma. Osassa tapauksista hajuaistin menettämisen syytä ei tunneta. 
Anosmiaan ei välttämättä liity sairautta. Se voi ilmetä tiettyjen lääkeaineiden sivuvaikutuksena. Hajuaistin puutetta kuuluu myös Kallmannin oireyhtymään. 
Anosmiaa lieväasteisempi hajun heikkeneminen on nimeltään hyposmia, joka on usein allergisen reaktion tai virusinfektion aiheuttama tilapäinen oire.
Endoteeli

Endoteeli on yksikerroksinen epiteeli. Se verhoaa sydämessä, veri- ja imusuonissa niiden sisäpintaa. Endoteeli koostuu endoteelisoluista.
Transsytoosi on ominainen endoteelisoluille.
Matti Jaaranen

Matti Heimo Jaaranen (s. 22. syyskuuta 1951 Valtimo) on suomalainen muusikko ja näyttelijä. Ennen parrasvalojen eteen siirtymistään Jaaranen toimi muun muassa lavastajana Ryhmäteatterissa. Teatteriuransa aikana hän on esiintynyt  Ylioppilasteatterissa, muun muassa Bertolt Brechtin näytelmässä Äiti. Teatteriseurue Maailmanpyörässä hän oli mukana useissa pienoisnäytelmissä. Jaaranen on näytellyt elokuvissa sivuosia, kuten Aki Kaurismäen ohjaamassa Arielissa sekä elokuvissa Kiljusen herrasväen uudet seikkailut ja Tanssi perhoseni tanssi.
Jaaranen on Lapinlahden Linnut -yhtyeen jäsen vuodesta 1983 lähtien. Yhtyeen eturivin esiintyjänä hän toimii laulajana ja soittaa trumpetin lisäksi eksoottisia Lapinlahden Linnuille tyypillisiksi muodostuneita soittimia, kuten asiakirjamappia ja viritettyä kaljakoria. Esiintymisten sketsiosuuksissa Jaarasella on yleensä myös keskeinen osuus. Matti Jaaranen on luonut Lapinlahden Lintujen logon ja yhtyeen tunnuksena toimivan kolmivarpaisen yksijalkaisen lintuhahmon. Hän on suunnitellut myös näihin pohjaavat Lapinlahden Lintujen levyjen kannet. Lisäksi Jaaranen oli mukana joiden Lintujen kappaleiden sanoitustyössä ja sanoitti jonkin verran myös itse, esimerkiksi kappaleet "Apinan raivolla", "Kohta varisee!" ja "Sedät jaksaa heilua" ovat Pekka Hedkrokin säveltämiä ja Matti Jaarasen sanoittamia.
Televisioesiintymisistä mieleenpainuvimmat Jaarasen työt ovat Lapinlahden Lintujen sketsisarjoissa Seitsemän kuolemansyntiä, Maailman kahdeksan ihmettä, Kuudesti laukeava, Lapinlahden Linnut -Show, Lapinlahden Linnut! ja Muuttuuko ihminen.
Rauta(III)nitraatti

Käyttö

Rauta(III)nitraatin käyttökohteita ovat muun muassa tekstiilien värjäys, metallien kuten Sterling-hopean tai kuparin etsaus. Analyyttisena reagenssina sitä käytetään kloridi-ionipitoisuuden määrittämisessä. Kloridi-ionit vapauttavat tiosyanaatti-ioneita elohopeatiosyanaatista. Rauta(III)nitraatin sisältämät Fe³⁺-ionit muodostavat tiosyanaatti-ionin kanssa voimakkaan punaisen kompleksin ja kloridi-ionien pitoisuus voidaan sen avulla määrittää spektrofotometrisesti. Rauta(III)nitraattia käytetään myös katalyyttinä amidien, kuten natriumamidin valmistuksessa. Yhdistettä voidaan käyttää myös orgaanisessa synteesissä. Rauta(III)nitraatilla doupattu montmorilloniittimineraali toimii katalyyttinä hapetettaessa esimerkiksi tioleita disulfideiksi.
Ridda-sodat

Sotien syntymisen tausta

Perinteisen islamilainen historiankirjoituksen mukaan useat beduiiniheimot kieltäytyivät maksamasta almuveroa Medinaan ja luopuivat islamista. Tämä käsitys syntyi 800-luvulla, kun islamin varhaishistoriaa kirjoitettiin uudestaan silloisten uskonnollisten näkemysten mukaan. Joidenkin orientalistien (mm. Hämeen-Anttilan) mukaan   mukaan islam oli merkinnyt beduiiniheimoille poliittista liittolaissuhdetta Muhammadin hallinnon kanssa. Tämä suhde katsottiin päättyneeksi Muhammadin kuoltua. Itse islamista ei olisi luovuttu, vaan taustalla oli irtautuminen veronmaksusta Medinan keskushallinnolle.

Sotien lopputulos

Sodat päättyivät nopeasti kun heimot pakotettiin Medinan keskusvallan alle ja beduiineistä tehtiin ainakin nimellisesti muslimeita. Ridda-sotien aikana Arabian niemimaalle syntyi kilpailevia profeettoja, ns. ridda-profeettoja. Perinteisen islamilaisen historiankäsityksen mukaan kyse oli Muhammadin jäljittelijöistä. Osa profeetoista aloitti toimintansa jo Muhammadin eläessä ja ehdotti hänelle jopa yhteistyötä. Luultavasti osa ridda-profeetoista katsoi vain jatkavansa Muhammadin työtä. Eräiden ridda-profeettojen, kuten Tulaihan, tiedetään "kääntyneen takaisin" islamiin ja eläneen kunnioitettuna muslimina.

Kriittisen historiatieteen näkökulma

Tiedot Ridda-sodista perustuvat islamilaiseen hadith-perimätietoon, jota alettiin koota talteen 800-luvulla. Koska väliaika 600-luvun tapahtumiin oli tässä vaiheessa jo 200 vuotta, kaikki orientalistit eivät pidä islamilaista perimätietoa luotettavana lähteenä 600-luvun tapahtumiin. Ridda-sodat kuuluvat heidän mukaansa tarinaperinteenä islaminuskoon, mutta eivät kerro todellisista tapahtumista.
ISO 3166-2:MZ

ISO 3166-2:MZ on ISO-standardointijärjestön standardi, joka määrittää geokoodit Mosambikille. ISO 3166-2:MZ on ISO 3166-2 -standardin osajoukko, joka määrittää kymmenen maakunnan sekä pääkaupunki Maputon koodit.
Acacia (elokuva)

Juoni

Aviopari Mi-sook ja Do-il ovat kauan yrittäneet saada lasta siinä onnistumatta, joten he päättävät adoptoida pojan nimeltä Jin-seong. Saadessaan uuden kodin Jin-seong kiintyy pihalla kasvavaan akasiapuuhun, josta tulee myöhemmin päätekijä perheelle tapahtuvalle onnettomuuksien sarjalle.
Weyerhaeuser

Historiaa

Vuonna 1900 perustetun Weyerhaeuser-yhtiön juuret juontavat 1800-luvun puoliväliin, jolloin 18-vuotias saksalainen Friedrich Weyerhäuser (1834–1914) saapui sukulaistensa kanssa siirtolaisena New Yorkiin. He asettuivat aluksi Pennsylvaniaan. Frederick Weyerhaeuseriksi nimensä muuttanut nuori mies teki sekalaisia töitä ja sai säästetyksi rahaa niin, että osti itselleen sahan Illinoisin osavaltion Rock Islandista. Se alkoi menestyä hyvin, ja Weyerhaeuser osti itselleen lisää sahoja Mississippijoen varrelta sekä metsää Wisconsinin, Minnesotan, Idahon, Washingtonin ja Oregonin osavaltioista. 1900-luvun alkuun mennessä Frederick Weyerhaeuser oli Yhdysvaltojen suurin metsänomistaja, ja muiden metsäsijoittajien kanssa hän oli kiinnostunut erityisesti luoteisten osavaltioiden, Washingtonin ja Oregonin metsistä. Ryhmä sijoittajia perusti 1900 yrityksen, joka osti sieltä 3 600 neliökilometriä metsää ja rakensi useita sahalaitoksia. Vuonna 1923 Weyerhaeuser-yhtiö alkoi viedä  puutavaraa Japaniin vuoden 1923 maanjäristyksen jälkeiseen jälleenrakentamiseen. Kiinan markkinoille Weyerhaeuser pääsi presidentti Richard Nixonin valtiovierailun 1971 tuloksena.
Vuonna 2000 Weyerhaeuser osti kanadalaisen MacMillan Bloedelin ja vuonna 2002 oregonilaisen Willametten.

Yhtiö tänään

Weyerhaeuserin toiminta jakaantuu neljään liiketoiminta-alueeseen: metsänhoitoon (Timberlands), mekaaniseen metsäteollisuuteen (Wood Products), kemialliseen metsäteollisuuteen (Cellulose Fibers) sekä pientalorakentamiseen (Real Estate). Timberlands-segmentti hoitaa yksityisiä talousmetsiä – sekä yhtiön omia että muiden omistamia – eri puolilla maailmaa ja myy puutavaraa kansainvälisesti. Wood Products tuottaa ja myy sahatavaraa, rakennuslevyjä ja muita puupohjaisia rakennusmateriaaleja. Cellulose Fibers -segmentti tuottaa selluloosakuitua muun muassa vaippojen täytteeksi ja valmistaa nestepakkauskartonkeja. Sivutuotteena se tuottaa energiaa laitoksissaan. Real Estate -segmentti tuottaa ja markkinoi pientaloja tytäryhtiönsä Weyerhaeuser Real Estate Co.:n kautta.
Hyvää yötä, majesteetti

Juoni

Kesäkuussa 1791 postivaunut täynnä arvokasta väkeä kulkee Pariisista kohti Metziä. Mukana on kohukirjailija de la Bretonne, joka on saanut kuulla Ludvig XVI:n ja Marie Antoinetten olevan pakomatkalla kohti pohjoista. Vallankumoukselliset pidättävät hallitsijaparin Varennesissa, ja postivaunujen sekalainen joukkio – amerikkalainen itsenäisyysmies, Casanova ja muuan kreivitär – reagoivat tietoon kukin omalla tavallaan.

Vastaanotto ja jälkimaine

Mikael Fränti sanoo kiinnostavan historiallisen jännitysnäytelmän menettävän hetkeksi otteensa puolenvälin paikkeilla, mutta nostaa loppua kohti taas tehojaan.
The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.
Kansainvälinen soveltavan estetiikan instituutti

Kansainvälinen soveltavan estetiikan instituutti (KSEI) on Helsingin yliopiston yhteydessä Lahden yliopistokampuksella toimiva instituutti, jonka toiminta painottuu erityisesti ympäristöestetiikkaan sekä muuhun humanistiseen ympäristötutkimukseen.

Yleistä

KSEI:n toimialoja ovat tutkiminen, kouluttaminen sekä alan kirjallisuuden julkaiseminen. Instituutti järjestää sekä kotimaisia että kansainvälisiä seminaareja. Vuodesta 1995 järjestetty kansainvälinen soveltavan estetiikan kesäkoulusarja vuorottelee vuosittain vuonna 2005 alkaneen ympäristöestetiikan syysseminaarien sarjan kanssa. KSEI:n neuvottelukunnan puheenjohtajana toimii professori Arto Haapala. Kansainvälisen yhteistyön kehittämiseksi KSEI:llä on Kansainvälinen neuvottelutoimikunta, IAB, jonka puheenjohtajana toimii emeritusprofessori Arnold Berleant.

KSEI:n historiaa

Helsingin yliopisto, Lahden kaupunki, Suomen Estetiikan Seura ja Päijät-Hämeen korkeakouluyhdistys ry (nykyinen Päijät-Hämeen kesäyliopistoyhdistys ry) perustivat KSEI:n kannatusyhdistys ry:n vuonna 1993. Yhdistyksen tarkoituksena oli edistää soveltavan estetiikan julkaisutoimintaa, koulutusta ja tieteellistä tutkimusta sekä toimia kansainvälisen soveltavan estetiikan koulutus- ja tutkimuslaitoksen (KSEI) kehittämiseksi.
Vuoden 2008 alussa KSEI:stä tuli osa Helsingin yliopiston Taiteiden tutkimuksen laitosta estetiikan oppiaineen Lahden yksikkönä. Samalla KSEI liittyi Lahden yliopistokeskukseen. 
Vuoden 2010 alusta KSEI liitettiin Helsingin yliopiston Koulutus- ja kehittämiskeskus Palmeniaan. Vuonna 2014 KSEI liitettiin Helsingin yliopiston silloiseen Filosofian, historian, kulttuurin ja taiteiden tutkimuksen laitokseen.
Mikel Aranburu

Seurajoukkueura

Aranburu on Real Sociedadin kasvatti. Ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa hän teki kauden 1996–1997 viimeisellä sarjakierroksella 22. kesäkuuta 1997 ottelussa Logroñésia vastaan. Neljännellä kaudellaan joukkueessa hän onnistui lopulta vakiinnuttamaan pelipaikkansa avausmiehistössä. Hän pelasi kauden aikana 34 ottelua ja teki niissä kaksi maalia.
Kaudella 2005–2006 Aranburu loukkaantui vakavasti ja joutui olemaan sivussa seitsemän kuukauden ajan. Joukkue putosi maan pääsarjasta Primera Divisiónista kauden 2006–2007 päätteeksi. Aranburu kuului joukkueen ehdottomiin luottopelaajiin ja toimi myös sen kapteenina.
Rakugo

Rakugo (jap. 落語) on japanilaista kerronnallista komiikkaa. Se on eräänlainen sekoitus stand up -komiikkaa ja teatteria. Esiintyjät istuvat yleisön edessä tyynyllä ja kertovat ja näyttelevät istualtaan humoristisia tarinoita. Apunaan esiintyjät käyttävät japanilaista viuhkaa ja kangaspalaa, joiden avulla pyritään havainnollistamaan tarinaan liittyviä elementtejä. Esimerkiksi viuhka saattaa muuttua esityksen aikana syömäpuikoiksi ja kangaspala kulholliseksi nuudeleita.
Ennen rakugo-sanan vakiintumista laji tunnettiin Edossa (nyk. Tokio) nimellä otoshibanashi (落し噺). Tämä tarkoittaa tarinaa, jossa on ochi (落ち, '(koominen) huipentuma', kirjaimellisesti 'pudotus'). Rakugo-sanan kirjoitusasu koostuu otoshibanashi-sanan ensimmäisestä merkistä 落 ja kerrontaa tai kieltä tarkoittavasta 語-merkistä; ääntämys puolestaan vastaa näiden merkkien kiinalaisperäistä lukutapaa.
Kansaissa otoshibanashista käytettiin nimeä karukuchibanashi (軽口噺, 'kevyt tarina').