Sukupuolten tasa-arvon paradoksi

Sukupuolten tasa-arvon paradoksi on odottamaton havainto, jonka mukaan sukupuolten tasa-arvoa edistävissä maissa on yleensä epätasaisempi sukupuolijakauma tieteen, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aloilla ("STEM").  Pohjoismaissa, jotka ovat ottaneet käyttöön hallitusten tasa-arvotason kiintiöt yrityksissä, tulokset ovat edelleen melko epätasaisia, varsinkin yritysten ylimmässä johdossa.   Yksi tämän paradoksin syystä johtuva hypoteesi on se, että sukupuolten tasa-arvoisemmissa maissa kaikkien sukupuolten ihmiset voivat vapaammin ilmaista itseään yksilöinä uravalinnoissaan sen sijaan, että valitsisivat uran ulkopuolisten vaikutusten perusteella.  Tämä teoria viittaa siihen, että eri sukupuolten välillä on luontaisia persoonallisuutta ja kykyjä.   
Tilastollisesti ilmiö on huomattavin Suomessa ja Norjassa.

Yleistä

Maan sukupuolten tasa-arvon määrittelemiseksi psykologit ja yhteiskuntatieteilijät käyttävät usein Global Gender Gap Index -indikaattoria (GGGI), jossa muun muassa seurataan sisaruspareja lapsuudesta aikuisuuteen, jotta otettaisiin huomioon sekä geneettiset että ympäristötekijät.   Useat tutkimukset ovat vahvistaneet sukupuolten tasa-arvon paradoksin.   Vaikka tällaisissa tutkimuksissa käytetään yleensä samoja GGGI-tietoja maan sukupuolten tasa-arvon mittaamiseen, metodologiset ongelmat ovat osoittautuneet epätodennäköisiksi.  
Kun yhteiskunnasta tulee rikkaampi ja sukupuolten tasa-arvo lisääntyy, sukupuolten erot kasvavat. Tällöin naiset entistä harvemmin suorittavat tutkinnon luonnontieteessä, tekniikassa tai matematiikassa (STEM). Muuallakin maailmassa naiset ovat aliedustettuja STEM:ssä. Tutkimus myös löysi lähes kaikkialla maailmassa nuorista naisista samat akateemiset vahvuudet ja heikkoudet miehiin nähden, ja nämä erot vaikuttavat naisten STEM-suorituksia vastaan. Biotieteissä naiset ovat hyvin edustettuina, epäorgaanisissa luonnontieteissä heikosti, kuten fysiikassa ja tietotekniikassa.
Sukupuolinen tasa-arvo oli korkein Suomessa ja Norjassa (Global Gender Gap Index) ja näissä naisten osuus STEM-tutkinnoista on lähes alhaisin. Naisten osuus oli sitä korkeampi mitä vähäisempää tasa-arvo oli. Tasa-arvoisimmissa maissa naisilla oli tarkemmin samat mahdollisuudet kuin miehillä ja heitä myös kannustettiin STEM-aloille. Psykologian professorin mukaan rikkaissa maissa nainen voi valita minkä alan haluaa, köyhässä hänen ehkä pitää taloudellisista syistä valita STEM-ala.
Yhdysvalloissa insinööreiksi valmistuvista naisia on 20 %, insinööreinä toimivista 11 %, STEM-työntekijöistä 26 %. 12 % naiskandidaateista on STEM-pääaineesta mutta vain 3 % työskentelee STEM-alalla 10 vuotta valmistumisestaan. Naiset tienaavat STEM-alalla 33 % enemmän kuin vastaavat naiset muilla aloilla. Ero on suurempi kuin miehillä ja vastaavasti STEM-naiset tienaavat 92 % STEM-miesten palkoista, muilla aloilla naisten ansiot ovat 77 % miesten ansioista.

Syitä

Vauraus ja tasa-arvo lisäävät sukupuolieroja myös toisistaan riippumatta eivätkä vain toistensa kautta.
Rikkaus ja tasa-arvo antavat naisille ja miehille enemmän tilaa toteuttaa itseään oman mielensä mukaan. Köyhissä maissa on pakko keskittyä välttämättömyyksiin, mikä tasaa eroja. Miesvaltaisissa yhteiskunnissa naiset eivät voi niin toteuttaa itseään. Esimerkiksi Intiassa tyttöjä koulutetaan tietotekniikkaan, koska se takaa työn ja toimeentulon. Rikkaissa maissa koulutus on pikemminkin kulutushyödyke, omien mielihalujen toteuttamista, eikä investointi tulevaisuuteen.
Yliopistonlehtori Marja-Liisa Halkon mukaan voi sanoa, että biologia tuottaa naisille ja miehille eroja ja hyvinvoivassa ja tasa-arvoisessa yhteiskunnassa nämä erot voivat korostua.

Erot persoonallisuudessa ja taipumuksissa

Science-lehdessä julkaistu tutkimus osoitti, että naiset ovat sosiaalisempia, auttavaisempia sekä luottavaisempia, miehet taas valmiimpia ottamaan riskejä ja kostamaan sekä luopumaan hyvästä saadakseen tulevaisuudessa vielä parempaa. Sukupuoliero oli sitä suurempi, mitä tasa-arvoisemmassa ja rikkaammassa maassa vastaajat asuivat. Esimerkiksi Pohjoismaissa naiset myös ryhtyvät harvemmin insinööreiksi tai luonnontieteisiin kuin monissa epätasa-arvoisissa köyhissä maissa.
16PF-persoonallisuusluokituksen mukaan Yhdysvaltain väestöstä 90 % omaa persoonallisuustyypin, jota on vain miehillä tai vain naisilla, ja vain 10 %:n persoonallisuus on alueella, jolla on molempia sukupuolia. Naisten keskimääräinen etäisyys miehestä 15 akselin persoonallisuuskartalla on 2,71-kertainen verrattuna miesten tai naisten keskinäisten etäisyyksien keskihajontaan (USA 1993). 
American Psychological Associationin johtaja, professori Diane F. Halpernin mukaan "Sosialisaatio on epäilemättä tärkeää, mutta on hyviä todisteita siitä, että biologiset sukupuolierot vaikuttavat kognitiivisten sukupuolierojen syntymiseen ja säilymiseen - johtopäätös, johon en ollut valmistautunut alkaessani tutkia alan kirjallisuutta".