Teemu Lahtinen

Poliittinen toiminta

Lahtinen pitää yhtenä merkittävimpänä yhteiskunnallisena saavutuksenaan ”poliittisen ilmapiirin vapautumista” ja isänmaallisuuden ja maahanmuuttokritiikin nostamista keskeisiksi valtakunnallisiksi keskustelunaiheiksi.

Tausta

Lahtinen on kertonut olleensa ”yhteiskunnallisesti orientoitunut” jo lapsena. Hän omaksui lapsena isänmaallis-oikeistolaisen arvomaailman lukemalla tietokirjoja ja erityisesti maailmanhistoriaa. Hän on kertonut kokeneensa poliittisen heräämisensä vuonna 1992, kun Vaihtoehto EY:lle -lehtinen sai hänet kiinnostumaan politiikasta.

Toiminta IKL:ssä

Lahtinen liittyi Isänmaalliseen Kansallis-Liittoon (IKL) vuonna 1993 ja alkoi toimia siinä aktiivisesti vuodesta 1996 lähtien. Tällöin hän edusti IKL:ää Pariisissa Kansallisen rintaman järjestämässä tapahtumassa, jonka jälkeen hänet valittiin järjestön hallitukseen. Lahtisesta tuli vähitellen järjestön Hämeenlinnan osaston keskeisiä henkilöitä ja hän toimi useita vuosia osaston sihteerinä. Hän oli vuosina 1995–1998 yksi harvoja IKL:n näkyviä nuoria tekijöitä. Lahtisesta tuli IKL:n nuorisojärjestön Sinimustain Liiton sihteeri ja yhteyshenkilö. Suunnitelmista huolimatta nuorisojärjestö järjesti vain yhden leirin. Sinimustain Liitto rekisteröitiin yhdistyksenä vuonna 1997, mutta Lahtisen mukaan kyse oli vain ehdotuksista ja ”todellisuudessa sellaista järjestöä ei ole edes ollut”.
Lahtinen kävi edustamassa järjestöä ulkomailla, mutta turhautui, kun varsinaista toimintaa ei saatu aikaan. Keväällä 1998 hän alkoi myös IKL:ssä toimineen ystävänsä Jura Jukolan kanssa suunnitella uutta järjestöä. Kesällä IKL julistautui puolueeksi ilman oikeusministeriön tunnustusta. Lahtisen mukaan ministeriö oli hävittänyt järjestön keräämiä kannattajakortteja ja antanut epävirallisesti ”ymmärtää, että sillä nimellä ei koskaan merkitä puoluetta rekisteriin”. Syksyllä 1998 Lahtinen osallistui viimeisen kerran IKL:n kokoukseen ja marraskuussa hän oli mukana perustamassa Suomen Sisua.

Toiminta Suomen Sisussa ja perussuomalaisissa

Mikko Mikonmaa, joka on omien sanojensa mukaan kiinnostunut ”valtavirtanäkemyksiä kyseenalaistavista poliittisista näkemyksistä”, perusti Helsingin Pienelle Roobertinkadulle vuonna 1996 kirjakauppa Burning Booksin. Mikonmaa ja muutama hänen vakioasiakkaansa perustivat Thule-seuran, joka kokoontui keskiviikkoisin. Teemu Lahtinen liittyi seuraan, ja kun IKL hiipui, Thule-seurasta tuli Lahtiselle keskeinen poliittinen foorumi. Hakkapeliittain päivänä 6. marraskuuta 1998 Lahtinen, Jura Jukola, Mikonmaa ja Mika Purjesalo perustivat Suomen Sisun Suomalaisuuden liiton nuorisojärjestöksi. Lahtinen valittiin Suomen Sisun ensimmäiseksi puheenjohtajaksi.
Vuoden 2004 kunnallisvaalien yhteydessä Lahtinen tutustui perussuomalaisten toimintaan ja liittyi puolueeseen vaalien jälkeen. Vuonna 2006 hän sai ensimmäisen kerran valtakunnallista julkisuutta, kun hän julkaisututti Muhammad-pilapiirrokset.

Yksityiselämä

Lahtinen on kotoisin Hämeenlinnasta. Hän on asunut Espoossa vuodesta 1998 lähtien. Hänellä on tytär.
Ammatiltaan Lahtinen on ATK-suunnittelija. Lahtisen mukaan hänen poliittinen aktiivisuutensa vaikutti Muhammad-pilapiirrosjupakan aikaan hänen työnantajaansa, minkä vuoksi Lahtinen joutui muun muassa myöhemmin peräämään palkkasaataviaan. Lahtinen harrastaa ammuntaa. Hän liittyi partioon koululaisena. Lahtisen mukaan partio loi hänen arvoperustansa ja vaikka hän ei ole enää partiotoiminnassa mukana, hän määrittelee itsensä yhä partiolaiseksi.
Tammikuussa 2019 uutisoitiin Lahtista vastaan nostetusta syytteestä, jossa rikosnimike oli kiihottaminen kansanryhmää vastaan. Maaliskuussa 2019 Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus tuomitsi hänet uskonrauhan rikkomisesta sekä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan 60 päiväsakon suuruiseen sakkorangaistukseen. Hänen tuloillaan maksettavaa kertyy yhteensä 420 euroa. Tuomio tuli kahdesta Lahtisen Twitter-tilillään julkaisemasta viestistä. Ensimmäisessä twiitissä yhdistettiin toisiinsa islam, sen profeetta Muhammed sekä pedofilia. Lisäksi hän jakoi toisen ihmisen kirjoittaman twiitin, jossa paneteltiin somaleja. Lahtinen kiisti syytteet ja sanoi, ettei hänen tarkoituksensa ollut tietoisesti loukata ketään. Hänen mukaansa ensimmäisen viestin tarkoitus oli kritisoida korkeimman oikeuden ratkaisua, jossa Jussi Halla-aho tuomittiin päiväsakkorangaistukseen uskonrauhan rikkomisesta sekä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Toisen twiitin osalta hän korosti, ettei teksti ollut hänen itsensä laatima. Käräjäoikeuden mukaan tällä seikalla ei kuitenkaan ole merkitystä, vaan oleellista on viestin asettaminen yleisön saataville.