Eläke

Eläke on henkilölle tai hänen perheelleen maksettava korvaus työuran jälkeen sekä silloin, kun hän on kykenemätön ansaitsemaan elantoaan vamman tai sairauden vuoksi.  
Työssä olleiden työeläkkeet ovat pääsääntöisesti sidoksissa aikaisempiin tuloihin. Jos työeläke on jäänyt pieneksi tai työansioita ei ole lainkaan, henkilö voi saada Kelan maksamaa kansaneläkettä ja mahdollisesti myös takuueläkettä. Suomalaisten keskimääräinen vanhuuseläke oli 1 763 euroa kuussa vuonna 2018 ja keskimääräinen työkyvyttömyyseläke oli 1 117 euroa kuussa  (osa-aikaeläkkeet ja osittaiset vanhuuseläkkeet pois lukien).
Eläkkeet maksetaan Suomessa suurimmalta osin kunkin vuoden työeläkemaksusta. Osa eläkkeistä rahoitetaan käyttämällä niihin aiemmin kerättyjä rahastoja.  Kansaneläkkeiden kulut rahoitetaan kokonaan valtion verovaroista.  Tulonsaaja voi myös säästää itselleen yksilöllistä lisäeläkettä yksityisen järjestelmän kautta, jolloin kyseessä on usein eläkevakuutus.  Lisäeläkevakuutuksien vakuutusmaksutulot eivät ole kuitenkaan riittäneet aina maksussa olleiden lisäeläkkeiden kattamiseen, ja esimerkiksi yrittäjien lisäeläkkeet on jouduttu kustantamaan vuodesta 1997 alkaen 60-70 prosenttisesti eläkelaitosten yhteisillä peruseläketurvan vakuutusmaksuilla ja varoilla, joista valtio on kustantanut osan. 
Verovaroista kustannetaan myös tutkinnon suorittamisen ja alle kolmivuotiaan lapsen hoidon ajalta karttunut työeläkkeenosa, jota maksetaan vain niille, jotka ovat ehtineet ansaita kymmenen eläkkeenalkamisvuotta edeltäneen vuoden aikana vähintään 17 807,01 euroa vuoden 2019 tasossa laskettuna.
Täydellä vanhuuseläkkeellä saa ansaita vapaasti lisäansoita palkkatyön avulla. Osa-aikaisella vanhuuseläkkeellä sai ansaita vuonna 2019 35–70 % kokoaikatyön aikana vakiintuneesta ansiotasosta, kunhan kyseessä oli osa-aikatyö. Täydellä työkyvyttömyyseläkkeellä sai ansaita joko 784,52 euroa kuussa tai 40 prosenttia työkyvyttömyyttä edeltäneestä vakiintuneesta keskiansiosta, ja osatyökyvyttömyyseläkkeellä joko 784,52 euroa kuussa tai 60 prosenttia eläkettä edeltävästä keskiansiosta.
Eläkerahastot ovat suuria sijoittajia rahoitusmarkkinoilla. Vuonna 2008 Morgan Stanley arvioiden eläkerahastoissa olevan maailmanlaajuisesti 20 biljoonan Yhdysvaltain dollarin arvosta pääomaa.

Eläkejärjestelmät

Yksityisiin rahastoihin perustuvissa järjestelmissä rahoitusmarkkinat, mm. pörssikurssit vaikuttavat eläkkeiden kertymiseen, ja ne voivat menettää arvoaan talouden taantumassa.
Työnantajien hallinnoivat rahastot voivat menettää varansa yhtiön konkurssissa, jolloin työntekijät jäävät ilman eläkettä.
Suomen järjestelmässä lakisääteiset eläkkeet ovat tiedossa jo ennen niiden maksamisen alkamista. Eläkettä myös maksetaan koko lopun elinajan. Kerran tienattu eläke ei voi hävitä eläkevakuutusyhtiön tai työnantajan konkurssin vuoksi. Mikäli joku eläkelaitoksista ajautuisi vaikeuksiin, joutuisivat muut yhteisvastuuperiaatteen mukaisesti maksumiehiksi.

Eläkeikä

Eläkkeelle jäämisen ikä vaihtelee Euroopassa noin 60 ja 72 vuoden välillä. Lähes kaikissa maissa eläkeikiä nostetaan 2010-, 2020- ja 2030-luvuilla. Näitä toimia on perusteltu sillä että keskimääräinen elinaika on kasvanut, ja siitä sama osuus pitäisi tehdä edelleen työtä.  
Todellinen eläkkeellejäämisikä on Ranskassa 58,8 vuotta; Saksassa 61,3 vuotta ja Kreikassa 61,7 vuotta ja Britanniassa 62,6. Euroopan nuorimpana jäädään eläkkeelle Sloveniassa, keskimäärin 58,5-vuotiaana.
Eläkeikä on ollut Ranskassa vuodesta 1982 yleinen 60 vuotta, jos sosiaaliturvamaksuja on maksettu 40,5 vuotta, mutta vuonna 2010 hallitus ilmoitti nostavansa sitä 62 vuoteen.
Saksassa eläkeikä on ollut yleinen 65 vuotta, mutta hallitus päätti vuonna 2007 nostaa sen vähitellen 67 vuoteen. 
Britanniassa eläkeikä on ollut 65 vuotta miehille ja 60 vuotta naisille, mutta vuonna 2010 aloittanut konservatiivi-liberaalihallitus on ilmoittanut "tarkistavansa" sitä.
Eri eläköitymisikä on käytössä lisäksi mm. Italiassa ja Kreikassa, joissa miehille eläkeikä on 65 vuotta ja naisille 60 ja 62 vuotta.

Kolmas ikä

Eliniän pidentymisen myötä eläkevuosista on muodostunut uusi ikävaihe, niin sanottu kolmas ikä. Sitä odotetaan ja siihen hakeudutaan.

Eläkekritiikki

Suomen eläkejärjestelmää on kritisoitu siitä, että eläkkeitä ei makseta rahastoista vaan suoraan eläkemaksuista. Kritiikkiä puoltaa myös tutkimus. 
Joka kolmas yli 75-vuotias nainen on köyhä Suomessa. Monilla kotitöitä tehneillä naisilla on vain kansaneläke. Johtaja Hannu Uusitalon (Eläketurvakeskus) mukaan kansaneläke on jäänyt jälkeen muista tuloista 1980-luvun lopulta alkaen. Heikko eläke on noin 40 000 eläkeläisellä. Eläkeläiset eivät saa osallistua työmarkkinaneuvotteluihin. Heillä ei ole budjettien teossa neuvotteluasemaa eläkkeen inflaatiosuojan varmistamiseksi.