Arvi Hurskainen

Elämäkerta

Vanhemmat maanviljelijä Eino Hurskainen (1906–1978) ja Siviä o.s. Pekkinen (1909–1982). Valmistui ylioppilaaksi Joensuun lyseosta vuonna 1960. Valmistui teologian maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1964 ja vihittiin papiksi 1965 Mikkelin tuomiokirkossa. Valmistui filosofian lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta 1980 ja väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1984 antropologiaa käsittelevällä teoksella Cattle and Culture. The Structure of a Pastoral Parakujo Society. Ennen täystoimiseen tutkimustyöhön siirtymistään toimi vuosina 1967–1976 lähetystyössä Tansaniassa Suomen Lähetysseuran palveluksessa.

Kieliteknologia

Arvi Hurskainen on kehittänyt kieliteknologiaa käyttäen avuksi kielen tarkkaa analysointia. Kielen peruskuvaus tehdään soveltaen päättyväistilaisten automaattien menetelmää kielen morfologisessa analyysissa. Sanat kootaan sen morfeemeista (esim. prefikseistä, suffikseista ja sanavartaloista. Kielenkuvausta yksinkertaistetaan liitämällä siihen morfofonologisia sääntöjä, joiden avulla selvitetään poikkeavuudet morfeemien rajoilla. Tämän standardiksi muodostuneen kielenkuvauksen kehitti ensimmäisenä Kimmo Koskenniemi.

Yksittäisten sanojen kuvauksen jälkeen suoritetaan disambiguointi eli valitaan sanan oikea tulkinta lauseen kontekstin avulla. Tässä yhteydessä suoritaan myös lauseen syntaktinen analyysi. Disambiguoinnissa ja syntaktisessa analyysissa on käytetty Fred Karlssonin alun perin ideoimaa ja Connexorin kehittämää kehitysympäristöä CG3 (Constraint Grammar 3).
Tämä kieliteknologian peruspaketti on tarjonnut mahdollisuuden sellaisten sovellusten kehittämiseen kuin oikeinkirjoituksen tarkistin ja korpustekstien annotointi. Lisäksi voidaan kehittää edistyneitä sanakirjoja ja kielen oppimisjärjestelmiä sekä tuottaa eritasoisia sanastoja kielenoppijoille. Hurskainen onkin koonnut kaksi annotoitua eli analysoitua swahilinkielistä tekstikorpusta Helsinki Corpus of Swahili 1.0 ja sen laajennettu ja kehittyneempi versio Helsinki Corpus of Swahili 2.0.
Korkeatasoinen kielen analyysiohjelma tarjoaa myös hyvän pohjan kielen kääntämiselle. Moduulipohjaisen menetelmän avulla kieltä käännetään asteittain kohdekielelle ottaen huomioon monisanaiset ilmaisut, semanttisen disambiguoinnin ja kohdekielen pintamuotojen tuottamiseen tarvittavat säännöt. Eri vaiheita toteutetaan käyttäen kuhunkin vaiheeseen parhaiten soveltuvia menetelmiä ja kehitysympäristöjä. Tällaisia ovat muun muassa CG3, Beta sekä soveltuvat ohjelmointikielet, kuten Perl.
Hurskainen on kehittänyt käännösohjelmia kielipareille swahili -> englanti, englanti -> swahili ja englanti -> suomi.
Tuorein Hurskaisen tutkimuksen kohde on globaalin käännösjärjestelmän kehittäminen käyttäen normalisoitua englantia interlinguana. Idean taustalla on havainto, että kun kääntää tekstiä esimerkiksi swahilista englannin kautta suomeen, koneella tehty käännöstulos on usein parempi kuin jos kääntää saman tekstin nykyenglannista suomeen. Nykyenglanti on kulunut kieli, joka jättää pois relatiivipronomineja sekä konjunktioita sivulauseen alussa. Englanti ei myöskään merkitse transitiivi- ja intransitiiviverbien eroja. Tämä aiheuttaa suuria ongelmia konekääntämisessä. Kun kääntäminen aloitetaan kielestä, jossa kaikki nämä piirteet merkitään, tämä tieto voidaan siirtää englannin kautta kolmanteen kieleen ja tuloksena on kelvollinen käännös.
Hurskaisen kehittämällä sääntöpohjaisella menetelmällä on yhtäläisyyksiä muiden sääntöpohjaisten kehitysympäristöjen kanssa. Sellaisia ovat mm. Grammatical Framework ja Nooj. Sääntöpohjaisten kieliteknologian menetelmien on todettu olevan erityisen soveliaita sellaisiin kieliin, joilla on vähän kieliresursseja ja jotka ovat morfologisesti kompleksisia.