Stora Enso

1288-1999

Stora Ensolla on pitkä historia – sen toisen edeltäjäyhtiön Stora AB:n juuret ulottuvat yli 700 vuoden päähän, jolloin Keski-Ruotsissa Falunissa alkoi kuparin louhinta. Ensimmäinen kirjallinen todiste Storan toiminnasta on vuodelta 1288. Ruotsin kuningas virallisti yhtiö vuonna 1347, jolloin sille valittiin kaivosmiehistä koostuva neuvosto ja se sai nimen Kopparberg. Teollisen vallankumouksen aikana tuotanto keskittyi raudan jalostamiseen. Vuosien saatossa yhtiön toiminta laajeni myös energian, sahaukseen, sellun ja paperin tuotantoon. Vuonna 1862 yhtiön toiminnot yhdistettiin yhdeksi yhtiöksi, ja sen nimeksi tuli Stora Kopparbergs Bergslags, josta tuli osakeyhtiö vuonna 1888. Merkittävä muutos yhtiön toiminnassa tapahtui vuonna 1978, jolloin rauta- ja terästeollisuudesta luovuttiin ja toiminta keskitettiin metsänhoitoon, selluun ja paperiin.
Enson historia taas alkaa vuodesta 1872, jolloin norjalainen Hans Gutzeit perusti Kotkaan Suomen ensimmäisen höyrysahan, nimeltään W. Gutzeit & Co. Vuonna 1912 Gutzeit osti Enso träsliperi Ab:n. Vuonna 1928 yhtiön nimeksi tuli Enso-Gutzeit ja sen pääomistaja oli Suomen valtio, joka oli ostanut yhtiön enemmistön norjalaiselta Herman Heibersiltä.
Vuonna 1987 Enso-Gutzeit Oy osti Varkauden metsäteollisuuden A. Ahlström Osakeyhtiöltä.
1990-luvulla Ensosta ja sen kilpailijasta UPM-Kymmenestä tuli Euroopan suurimpia metsäyhtiöitä. Enso-Gutzeit Oy:n ja Veitsiluoto Oy:n fuusiolla vuonna 1996 luotiin Euroopan suurimpiin kuuluva, integroitunut metsäyhtiö Enso Oyj.  Vuonna 1998 Enso Oyj ja Stora Kopparbergs Bergslags Aktiebolag eli Stora AB fuusioitiin ja syntyi paperiteollisuusyhtiö Stora Enso Oyj.

2000-2009

Stora Enso osti yhdysvaltalaisen Consolidated Papersin 4,9 miljardilla eurolla keväällä 2000. Kaupan piti olla vahva päänavaus Pohjois-Amerikan markkinoille. Pian kuitenkin paljastui markkinoiden ylikapasiteetti, ja Stora Enson maksama hinta osoittautui vahvasti ylimitoitetuksi. Vetäytyessään markkinoilta Stora Enso myi syyskuussa 2007 tehtaat yhdysvaltalaiselle NewPage-yhtiölle, joka on Cerberus Capitalin tytäryhtiö. Kauppahinta oli 1,8 miljardia euroa. Kauppaan sisältyi seitsemän tuotantolaitosta Yhdysvalloissa ja yksi Kanadassa.
Vuonna 2005 Stora Enson ja brasilialaisen Aracruz Celulose S.A:n yhteisesti omistamalle Veracel-yhtiölle valmistui Brasiliaan maailman suurin yksilinjainen sellutehdas, jonka tuotantokyky on 900 000 tonnia valkaistua sellua vuodessa. Tehdas käyttää raaka-aineena eukalyptus-puuta. Aracruz ja Veracel ovat olleet 2000-luvulla otsikoissa monien erilaisten kiistojen myötä. Yhtiöiden on väitetty rikkovan muun muassa työaikalakeja ja ympäristönormeja. Stora Enson mukaan Veracel on toiminut kaikkien Brasilian lakien ja asetusten mukaan.  Veracel on saanut tunnustusta ainutlaatuisesta puuviljelmäkonseptistaan, se on esimerkiksi mukana WWF:n ”uuden sukupolven plantaasit” -projektissa, jonka päämääränä on tunnistaa ja edistää parhaita toimintatapoja plantaaseihin liittyen. Vain puolet Veracelin hankituista maa-alueista käytetään eukalyptuksen tuotantoon ja loput maa-alueista käytetään alkuperäiskasvillisuuden suojeluun ja ennallistamiseen.  Veracelin puuviljelmät on myös sertifioitu FSC-standardin mukaan, joka varmistaa, että puuviljelmien hoidossa on otettu huomioon ympäristönsuojelu ja paikallisen väestön edut.    
Stora Enso ilmoitti lokakuussa 2007 sulkevansa Summan paperitehtaan Haminassa sekä lopettavansa selluntuotannon Kemijärvellä ja Norrsundetissa Ruotsissa. Lisäksi yhtiö ilmoitti pysäyttävänsä yhden paperikoneen Anjalankoskella.
Ruukki Group tarjoutui ostamaan Kemijärven tehtaan joulukuussa 2007 sellun ja bioenergian tuotantoon. Stora Enso hylkäsi Ruukin tarjouksen, koska se ei halunnut kilpailijoita, jotka voisivat häiritä sen puunhankintaa. Stora Enson sai ostotarjouksen myös saneerausohjelmaan kuuluvasta Norrsundetin sellutehtaasta Ruotsissa. Kemijärvelle tehtaan tiloihin tuli lopulta Stora Enson ja valtion tukemana noin 100 henkeä työllistävä Arktos Groupi Oy:n (alkujaan Anaika Group) konepaja ja liimapalkkitehdas. Summan tehtaan osti 40 miljoonalla eurolla Google. 
Stora Enso päätti laittaa Kotkan paperitehtaan myyntiin 25. lokakuuta 2007, koska tehtaalla olisi tarvittu suuria investointeja, joita Stora Enso ei ollut halukas toteuttamaan. Paperitehdas myytiin 1. heinäkuuta 2010 amerikkalaiselle OpenGate Capital -sijoitusyhtiölle. Kauppaan kuului Kotkan tehtaan lisäksi StoraEnson laminaattipaperitoiminnot Malesiassa, sekä Tainionkosken laminaattipaperikone Imatralla.
Imatran tehtaan kartonkilinja aiottiin sulkea vuoteen 2010 mennessä ja myös Varkauden ja Enon yksiköistä haluttiin vähentää noin 500 työpaikkaa.  Kemijärven selluloosatehtaan, Summan paperitehtaan ja Anjalankosken paperikoneen lakkauttaminen oli osa Stora Enson kannattavuuden lisäämistä, mihin liittyi ensisijaisesti aikakauslehtipaperin tuotannon supistaminen Euroopan unionissa. Ruotsista lakkautettiin latvialaisella puulla käynyt Norrsundetin selluloosatehdas. Alun perin Stora Enso ilmoitti, että lakkauttamisten seurauksena henkilökunta vähenee runsaat tuhat, mutta 17.1.2008 MTV3:n uutisten mukaan vähennykset jäivät 985 henkilöön. Tehtaiden lakkauttamista perusteltiin sillä, että viidesosa paperi- ja kartonkitehtaiden käyttämästä puukuidusta tuli Venäjältä eikä tuonti ollut enää kannattavaa uusien Venäjän puutullien vuoksi. Kemijärven selluloosatehtaan käyttämää puuta Itä-Lapista käytettäisiin Stora Enson Oulun ja Veitsiluodon tehtailla.
Toukokuussa 2009 Stora Enson ja chileläinen Araucon kerrottiin ostavan Uruguaysta metsää yli 100 000 hehtaaria. Myyjänä oli espanjalainen Grupo ENCE. Kaupan arvo oli noin 250 miljoonaa euroa, josta Stora Enson osuus oli puolet. Kaupalla turvattiin raaka-aineen saanti yhtiöiden Uruguayhyn suunnittelemalle sellutehtaalle, josta ei kuitenkaan ollut vielä rakentamispäätöstä. Maakaupan myötä Stora Ensosta ja Araucosta tuli yhdessä Uruguayn suurin yksityinen maanomistaja ja yksi suurimmista puuviljelmien omistajista. Kesällä 2014 Punta Pereirassa sijaitseva yritys oli saanut kaikki tarpeelliset luvat Uruguayn viranomaisilta ja aloitti toimintansa. Montes del Plata on maailman suurin sellutehdas ja sen vuosittainen kapasiteetti on 1,3 miljoonaa tonnia valkaistua kemiallista eukalyptussellua. Tehdas tuottaa oman energiansa biomassasta, ja myy vuosittain tuottamastaan noin 160 megawatista noin 70 megawattia valtakunnalliseen verkkoon. Tehdas haluaa minimoida rekkaliikennettä Uruguayn teillä, joten sillä on tehdasalueella oma syväsatama sellun vientiä varten ja proomulaituri puun tuontia varten.
Stora Enso ja Neste Oil avasivat kesäkuussa 2009 Varkauteen biopolttoaineiden koelaitoksen, jolla kehitetään liikenteen biopolttoaineiden tuotantoa hakkuutähteistä. Laitosta hallinnoi NSE Biofuels, jonka Stora Enso ja Neste omistavat puoliksi.  Vuonna 2014 kerrottiin, että Stora Enso muuttaa Varkauden tehtaan lehtisellusta havuselluun.

2010-

Keväällä 2012 kerrottiin, että Stora Enso ja Kiinan valtion omistama Guangxi Forestry Group rakentavat kartonki- ja sellutehtaan Beihain kaupunkiin Etelä-Kiinan Guangxiin. Stora Enson osuus yhteisyrityksestä oli 85 prosenttia ja Guangxin 15 prosenttia. Investoinnin kokonaisarvo oli noin 1,6 miljardia euroa. Tehdasalueelle suunniteltiin vuosikapasiteetiltaan 450 000 tonnin kartonkikonetta, 900 000 tonnin sellutehdasta, energialaitosta ja muita tukitoimintoja. Stora Enso ja valtio-omisteinen Guangxi Forestry Group perustivat yhteisyrityksen toimintoja hallinnoimaan. Oji Nantong aloitti toimintansa vuonna 2014. Tammikuussa 2017 Stora Enso kertoi sellutehdassuunnitelman peruuntuneen, koska sellun hinta on laskenut. Yhtiö laski saavansa tarvitsemansa sellun ostamalla sitä joko markkinoilta tai omilta sellutehtailtaan. Sellutehdashankkeen kustannus olisi ollut noin 800 miljoonaa euroa. Beihain kuluttajapakkauskartonkitehdasta Stora Enson toimitusjohtaja Karl-Henrik Sundström piti "erinomaisena investointina Kiinan markkinoita ajatellen”.
Kesällä 2013 Stora Enso ilmoitti, että se aikoo investoida 32 miljoonaa euroa rakentaakseen biojalostamon Sunilan sellutehtaalle Kotkaan. Muutos vähentää tehtaan hiilidioksidipäästöjä korvaamalla jopa 90 prosenttia maakaasusta mustalipeästä erotetulla ligniinillä. Investointi oli ensimmäinen askel uudessa ulkoisille asiakkaille suunnattussa ligniini-liiketoiminnassa. Se on suunnattu maailmanlaajuisesti erikoiskemikaaleja sekä teknisiä materiaaleja valmistaville asiakkaille, jotka pystyvät ligniinin avulla korvaamaan fossiilisten raaka-aineiden käyttöä. Investoinnilla kustannetaan ligniinin erotin ja kuivaaja, ligniinipölyn polttimet meesauunissa ja pakkauslinja. Tuotannon odotettiin käynnistyvän alkuvuonna 2015. Investoinnin avulla odotettiin 80 miljoonan euron liikevaihtoa vuodelle 2017. Vuonna 2013 Sunilan tehtaan kapasiteetti oli 370 000 tonnia havusellua vuodessa ja se työllisti noin 230 henkilöä.
Keväällä ja kesällä 2015 Varkauden tehtaalla tehtiin suuria muutostöitä, joita oli tekemässä kerrallaan noin 100–250 ulkopuolista projektihenkilöä. Vakituisia työntekijöitä paperi- ja sellutuotannossa Stora Ensolla on Varkaudessa 260. Muutostyöt liittyivät tuotesuunnan muutokseen, johon kuului kierrätyskuitulaitoksen muutostyöt ja uusi kattilavesilaitos. Syksyllä 2015 hienopaperikone korvattiin ensikuituun pohjautuvalla aaltopahvikoneella.   Investoinnin suuruus oli 110 miljoonaa euroa. Koneen vuosikapasiteetti on noin 390 000 tonnia aaltopahvin raaka-ainetta ja 310 000 tonnia ruskeaa valkaisematonta sellua. Tyhjillään olevaan entiseen PK4 halliin asennettiin LVL-viilupuulinja. Tämän investoinnin arvo oli 43 miljoonan euroa. Yhtiön tavoitteena oli käynnistää uusi viilupuulinja vuoden 2016 huhti-kesäkuussa.
Syksyllä 2016 Stora Enso ilmoitti sulkevansa Heinolan aaltopahvitehtaan ja siirtävänsä aaltopahvin valmistuksen Lahteen. Yhtiö kertoi investoivansa Lahdessa noin 19 miljoonaa euroa uusiin koneisiin ja laitteisiin, muun muassa uuteen aaltopahvikoneeseen. Projektin arvioitiin valmistuvan alkuvuonna 2018. Suunnitelman mukaan aaltopahvipakkausten valmistamista jatketaan Kristiinankaupungin tehtaalla, Heinolassa taas jatkaa fluting-tehdas. Helmikuussa 2017 Stora Enso kertoi investoivansa Heinolan Flutingtehtaaseen 28 miljoonaa euroa parantaakseen sen tuotteiden laatua ja lisätäkseen sen tuotantokapasiteettia  ja sulkevansa Kvarnsvedenin tehtaalla Ruotsissa yhden kolmesta paperikoneesta koneen vanhuuden ja paperin kysynnän laskun vuoksi.
Vuonna 2018 Stora Enso esitteli muovin korvikeena käytettävän DuraSense-biokomposiitin. Biokomposiittia valmistetaan Hylten tehtaalla Ruotsissa noin 15 000 tonnia vuodessa. Stora Enso on Euroopan suurin puukuitupohjaisen biokomposiitin valmistaja. Se esitteli myös älypakkauksiin soveltuvan muovittoman  kuitupohjaisesta paperista valmistettavan RFID-tunnisteteknologian.

Organisaatio

Stora Enson pääkonttori sijaitsee Helsingissä, ja sen 25 000 työntekijää työskentelevät 35 maassa. Suomessa sillä on tuotantolaitoksia Hartolassa, Heinolassa, Imatralla, Joensuun Uimaharjussa, Joutsenon Honkalahdessa, Kemissä, Kiteellä, Kotkan Sunilassa, Kouvolan Inkeroisissa, Kristiinankaupungissa, Lahdessa, Oulussa ja Varkaudessa. 
Vuonna 2019 Stora Enso koostui viidestä liiketoiminta-alueesta: Consumer Board (17 % liikevaihdosta), Packaging Solutions (18 % liikevaihdosta), Biomaterials (32 % liikevaihdosta), Wood Products (13 % liikevaihdosta) ja Paper (18 % liikevaihdosta).

Consumer Board

Consumer Board kehittää ja valmistaa kuluttajapakkauskartonkeja paino- ja pakkaussovelluksiin. Sen kartonki- ja päällystetuotteita voi käyttää erilaisissa pakkauskonsepteissa ja pakkauksissa, kuten nestepakkauksissa ja elintarvikkeiden, lääkkeiden ja ylellisyystuotteiden pakkauksissa. Yksiköllä on asiakkaita ympäri maailmaa ja se laajentaa liiketoimintaansa Kiinan, Aasian ja Tyynenmeren alueelle.

Packaging Solutions

Packaging Solutions kehittää ja myy kuitupohjaisia pakkauksia ja se toimii arvoketjun kaikissa vaiheissa (selluntuotanto, materiaalien ja pakkausten valmistus ja kierrätys). Sen asiakkaita ovat jatkojalostajat, brändien omistajat ja jälleenmyyjät, joita yksikkö auttaa optimoimaan suorituskykyä, alentamaan kokonaiskustannuksia ja kasvattamaan liikevaihtoa.

Biomaterials

Biomaterialsin tuotteita ovat erilaiset sellulaadut, joita käytetään paperin, kartongin, pehmopapereiden, tekstiilien ja hygieniatuotteiden valmistukseen. Se kehittää myös uusia tapoja nostaa puusta ja muista lignoselluloosabiomassoista saatavaa tuottoa. Se tutkii esimerkiksi sokerien ja ligniinien käyttöä erikoiskemikaaliteollisuudessa, rakennusalalla, hygieniatuotteissa ja elintarviketeollisuudessa. Yksikkö toimii ympäri maailmaa: Brasiliassa, Suomessa, Laosissa, Ruotsissa, Uruguayssa ja Yhdysvalloissa.

Wood Products

Wood Productsin puupohjaisia tuoteratkaisuja käytetään rakentamisen ja asumisen tarpeisiin. Yksikön tuotteisiin kuuluvat kaikki kaupunkirakentamisen osa-alueet, kuten esimerkiksi massiivipuuelementit, asuntomoduulit, puukomponentit, pelletit ja sahatavara. Sen asiakkaat ovat pääasiassa jälleenmyyjiä, tukkukauppiaita tai yrityksiä, jotka toimivat esimerkiksi rakennus- ja puusepänteollisuudessa. Yksiköllä on yli 20 tuotantolaitosta Europassa, mutta se toimii maailmanlaajuisesti.

Paper

Paper tekee paperia. Sen asiakkaita ovat kustantajat, jälleenmyyjät, painotalot, tukkurit, jatkojalostajat ja toimistotarvikkeiden toimittajat. Sillä on tehtaita pääasiassa Euroopassa, mutta jonkin verran tuotantoa myös Kiinassa. Tehtaista kolme valmistaa paperia sataprosenttisesti kierrätyskuidusta.
Divisionaa johtaa Kati ter Horst. Vaikka sanoma- ja aikakauslehtipaperin kysyntä on supistunut noin neljällä prosentilla vuodessa, divisioona paransi vuonna 2016 käyttökatettaan 40 prosenttia. Paperidivisioonan osuus Stora Enson liikevaihdosta on 10 prosenttia. Kaikissa paperituotteissa ei ole samanlaista laskua, esimerkiksi kopiopaperi on yllättävän stabiili tuote”, kommentoi ter Horst helmikuussa 2017. Katalogeihin ja vähittäiskaupan suoramainontaan käytettävän paperin määräkään ei ole vähentynyt kovin paljon. Yksikössä on noin 5 000 työntekijää ja 20 paperikonetta, Suomessa Stora Enson paperituotantokapasiteetista on noin 40 prosenttia.

Johto

Yhtiön toimitusjohtajana diplomi-insinööri Jouko Karvisen jälkeen on elokuusta 2014 alkaen toiminut ruotsalainen Karl-Henrik Sundström. Annica Bresky aloittaa toimitusjohtajana joulukuun 2019 alusta.

Hallitus

Stora Enson hallitukseen kuului keväällä 2019 hallituksen puheenjohtaja on Jorma Eloranta ja varapuheenjohtaja Hans Stråberg. Hallituksen varsinaiset jäsenet olivat Elisabeth Fleuriot, Hock Goh, Mikko Helander, Christiane Kuehne, Antti Mäkinen, Richard Nilsson ja Göran Sandberg.)

Markkinat

Vuonna 2018 73 % Stora Enson liikevaihdosta tuli Euroopasta. Aasian ja Tyynenmeren alue oli toiseksi suurin, 18 %. Pohjois-Amerikan osuus oli 4 % ja Etelä-Amerikan 2 %.
Myös suurin osa Stora Enson työntekijöistä sijaitsee Euroopassa. Vuonna 2018 työntekijöistä 25 % työskenteli Suomessa, 21 % Kiinassa, 20 % Ruotsissa, 8 % Puolassa, Saksassa ja Venäjällä oli kummassakin 4 %. Muissa kuin edellä mainituissa Euroopan maissa (esimerkiksi Itävallassa, Baltian maissa, Belgiassa, Tšekissä, Ranskassa ja Espanjassa) työskenteli 16 % henkilöstöstä. Prosentti työntekijöistä oli Amerikoissa ja saman verran muissa maissa.

Yritysvastuu

Stora Enso on joutunut useiden mediakohujen kohteeksi kehitysmaissa harjoittamansa toiminnan takia. Toukokuussa 2012 Ruotsin kanava SVT2 arvosteli dokumentissaan Stora Ensoa yhteistyöstä kiinalaisen hallinnon kanssa ja paikalliselle väestölle tärkeiden metsien tuhoamisesta. Maaliskuussa 2014 ruotsalainen TV4-kanavan Kalla Fakta-ohjelmassa Stora-Enso myönsi hyödyntäneensä alihankkijoidensa kautta lapsityövoimaa.
Kesällä 2014 Stora Enson uusi toimitusjohtaja Karl-Henrik Sundström kertoi, että hän haluaa vahvistaa yhtiön resursseja yritysvastuussa. Yhtiö arvioi ihmisoikeusarvioita koko konserninlaajuisesti yhdessä tanskalaisen ihmisoikeusinstituutin kanssa. Kesäkuussa 2014 Stora Enso solmi yhteistyösopimuksen Pelastakaa lapset -järjestön kanssa, jonka mukaan se tarkastelee Stora Ension yritystoiminnan vaikutuksia lapsiin ja antaa konkreettisia parannusehtotuksia Intiassa. Yhteistyö perustuu YK:n Global Compact -yritysvastuuohjelmaan, Pelastakaa Lasten ja Unicefin vuonna 2012 julkistamiin lapsenoikeusperiaatteisiin.  
Vastineeksi Pakistanissa havaitulle lapsityövoiman käytölle pahvin keräyksessä kaatopaikoilta Stora Enso kertoi myös, että sen yhteisyritys Bulleh Shah Packaging on muun muassa perustanut koulun 6-14-vuotiaille lapsille. Myös kiisteltyjä maavuokrasopimuksia kiinalaisilla puuviljelmillään luvattiin korjata. Brasiliassa yhteisyritys Veracel taas aloitti asutushankkeen kuuden eri maattomien liikkeen kanssa. Huhtikuussa 2015 Kansainvälinen työjärjestö ILO ja Stora Enso aloittivat yhteistyön, jonka tavoitteena on vahvistaa Stora Enson globaaleja periaatteita ja pyrkimyksiä ihmisarvoisen työn edistämiseksi. Tärkeä osa tätä yhteistyötä on asteittain poistaa lapsityövoima Stora Enson ja sen pakistanilaisen kumppanin yhteisyrityksen Bulleh Shah Packagingin arvoketjussa.
Huhtikuussa 2015 Stora Enson johtokunnassa aloitti Noel Morrin, joka nimettiin konsernin yritysvastuutoiminnon johtajaksi.
Stora Enso myi osuutensa Bulleh Shah Packaginginsta kesällä 2017 pääomistaja Packages Limitedille.