Suomen Pakolaisapu

Historia

Suomen Pakolaisapu perustettiin joulukuussa 1965. Järjestö perustettiin alun perin keräämään varoja YK:n pakolaisjärjestö UNHCR:lle sekä tuomaan yleiseen keskusteluun tietoa pakolaiskysymyksistä. Pakolaisavun ensimmäisen toimintavuoden päätehtävänä oli osallistua yhdessä 16 muun Euroopan maan kanssa Pakolainen 66 -kampanjaan, jolla kerättiin varoja UNHCR:n työhön. Silloinen tasavallan presidentti Urho Kekkonen lupautui tärkeänä pitämänsä kampanjan suojelijaksi.
Pakolaisavun ensimmäinen ulkomaanhanke sijoittui Malawiin vuonna 1991. Luwanin ja Chifungan pakolaisleireillä tuettiin Mosambikin sisällissotaa paenneita, vaikeista sotatraumoista kärsiviä naisia ja lapsia. Malawin projekti loppui vuonna 1994 Mosambikin tilanteen rauhoituttua Etelä-Afrikan apartheid-hallinnon kaatumisen myötä. Työ kuitenkin jatkui Mosambikissa paluumuuttajien parissa. Malawissa kertynyt tieto sodan traumojen hoidosta levisi ja auttoi yhä uusia pakolaisia ja paluumuuttajia.
Vuonna 1997 alkoi Pakolaisavun kehitysyhteistyö Ugandassa. Pakolaisavun koulutushanke käynnistettiin kuudella eri pakolaisasutusalueella sekä pääkaupungissa Kampalassa. Vuonna 1999 alkoi toiminta Liberiassa.
Vuonna 2001 alkanut perheprojekti täydensi pakolaisten kotoutumisen tukea tarjoamalla omakielistä vertaistukea. Pakolaisavun omakielinen vertaistuki jatkuu edelleen Kasvokkain-toiminnan nimellä.
Pakolaisapu aloitti toimintansa Sierra Leonen paluumuuttajayhteisöissä sisällissodan päätyttyä vuonna 2003.
Vuonna 2006 käynnistyi asumisviihtyvyyden parantamiseen ja asukkaiden yhteistoiminnan lisäämiseen tähtäävä Kotilo-projekti pääkaupunkiseudulla, Turussa ja Pirkanmaalla. Ensimmäisellä hankekaudella testattiin useita eri toimintamuotoja, joista naapuruussovittelu osoittautui onnistuneimmaksi. Naapuruussovittelu jatkuu tänäkin päivänä.

Organisaatio

Hallitus päättää Pakolaisavun suurista linjoista. Puheenjohtajan lisäksi hallituksessa voi olla 8–12 jäsentä. Hallitus ja puheenjohtaja valitaan kahdeksi vuodeksi kerrallaan, ja hallitus kokoontuu noin kymmenen kertaa vuodessa.

Talous

Vuonna 2016 Suomen Pakolaisavun kokonaisrahoitus oli 4 153 859 euroa. Ulkoasiainministeriön osuus oli 48 prosenttia, Raha-automaattiyhdistyksen 32 prosenttia, yksityisten henkilöiden ja yritysten lahjoitusten 15 prosenttia, Turvapaikka-, maahanmuuttoja ja kotouttamisrahaston 2 prosenttia ja muiden rahoituslähteiden 3 prosenttia. Pakolaisavun koko henkilöstön vahvuus oli vuoden 2016 lopun laskennassa 122. Kotimaassa työskenteli 39 henkilöstön jäsentä. Ulkomailla työskenteli yhteensä 83 henkeä, joista 3 lähetettyä työntekijää ja 80 paikalta palkattua.

Toiminta

Suomen Pakolaisapu on kansainvälisen pakolaistyön asiantuntija, joka kertoo tärkeimmäksi tehtäväkseen pakolaisten ja siirtolaisten auttamisen kohti uusia alkuja, sekä heidän perusoikeuksiensa edistämisen Suomessa ja ulkomailla.
Kotimaassa Pakolaisapu työskentelee juuri maahan saapuneiden pakolaisten ja siirtolaisten sekä Suomessa pidempään olleiden maahanmuuttajien parissa. Pakolaisavun Järjestöhautomo on valtakunnallinen järjestötoiminnan kouluttaja ja monikulttuurisen järjestötyön asiantuntija. Järjestöhautomo tukee ja kouluttaa yhdistyksiä tekemään vaikuttavaa työtä. Pakolaisavun Kasvokkain-toiminta kehittää maahanmuuttajien vertaisryhmätoimintaa ja kouluttaa vertaisryhmätyöhön. Pakolaisavun Kotikunta-hanke edistää kiintiöpakolaisten kotoutumisen käynnistymistä ja kiinnittymistä vastaanottaviin kuntiin ja asuinyhteisöihin. Kurvi-projekti auttaa maahan muuttaneita nuoria ja palvelujärjestelmää kohtaamaan toisensa. Naapuruussovittelun keskus käsittelee asumisen, kotirauhan ja naapurisuhteiden häiriöitä ja tekee ennaltaehkäisevää asukastyötä esimerkiksi alueilla, joille on perustettu vastaanottokeskus.
Ulkomailla Pakolaisapu antaa konflikteista kärsineille pakolaisille ja paluumuuttajille lukutaito-opetusta sekä ammatti- ja pienyrittäjyyskoulutusta. Pakolaisavulla on ulkomaantoimintaa Ugandassa, Liberiassa, Myanmarissa ja vuoden 2017 alkuun Sierra Leonessa.

Vuoden pakolainen -palkinto

Pakolaisapu on vuodesta 1998 lähtien myöntänyt Vuoden pakolaisnainen -kannustuspalkinnon Suomessa asuvalle pakolaisnaiselle. Vuoden pakolaismies palkittiin vuonna 2016 ensimmäistä kertaa. Palkinnon myöntämiskriteerinä on ehdokkaan aktiivinen ja myönteinen toiminta arjessa ja yhteiskunnan jäsenenä Suomessa.
Vuoden pakolaisnainen 2017 on Bahar Mozaffari, joka pakeni Iranista Turkin kautta Suomeen vuonna 2006 poliittisen aktiivisuutensa vuoksi. Vuoden 2017 pakolaismieheksi valittiin oululainen Ramin Akhi, joka pakeni Afganistanista Suomeen vuonna 2005.