google/wiki40b huggingface dataset:
A-klinikka

A-klinikan hoitopalvelut

A-klinikka Oy:n A-klinikat ja muut palvelut ovat päihde- ja mielenterveysongelmissa auttavia hoitopaikkoja. Palveluihin voivat tulla myös läheiset. 
Avopalveluihin kuuluvat A-klinikat, korvaushoitopalvelut, perhe- ja nuorten palvelut ja muut matalan kynnyksen palvelut, kuten terveysneuvontapisteet ja toimintakeskukset.
A-klinikka Oy tarjoaa myös verkkoterapiaa, joka on ajasta ja paikasta riippumatonta. Verkkoterapia on tarkoitettu alkoholinkäytön vähentämiseen ja lopettamiseen. 
Ympärivuorokautista hoitoa tarjotaan A-klinikkayhteisöissä, vieroitushoitoyksiköissä, selviämisasemilla, lastensuojelun sijaishuollon palveluissa ja Päihdesairaalassa. A-klinikka Oy:llä on myös asumispalveluja.
Ongelmien taustalla voi olla alkoholi, huumeet, lääkkeet tai jokin toiminnallinen riippuvuus, kuten pelaaminen. Hoito on luottamuksellista ja yksilöllistä.
Social and Health Quality Service (SHQS) -laaduntunnustus kattaa kaikki A-klinikka Oy:n palvelut.
Metelinkankaan jätinkirkko

Sijainti

Jätinkirkko sijaitsee Tyrnävän kirkosta noin 6,2 kilometriä itäkaakkoon, jossa se on Kukkolanvaaran laelta noin 700 metriä koilliseen sijaitsevan Metelinkankaan pohjoisreunalla. Kangas on hiekkakaartojen laikuttamien suoalueiden ympäröimää. Jätinkirkon reunalle ulottuu sorakuoppa.

Jätinkirkko

Jätinkirkko sijaitsee vaaran pohjoissivulla, johon muinaisen meren aallokko ja mereltä työntyneet jäät ovat muodostaneet vahvan puskuvallin, johon jätinkirkon sisäosa on raivattu. Kivirakka on kiistatta luonnonmuodostuma, mikä ilmenee pohjois- ja eteläpuolen reunoja tarkastelemalla . Itä- ja länsipuolen vallit taas ovat selvästi ihmisen raivaamia. Jätinkirkon sisäosa on suorakaiteen muotoinen, ja itä- ja länsipäässä on raivattu aukot, joita kutsutaan porteiksi. Kivivalli on ulkoa mitattuna 40 metriä pitkä ja 22 metriä leveä. Ulkomitat ovat selvästi suuremmat kuin raivatun sisäalueen mitat, jotka ovat pituus 25 metriä ja leveys 10 metriä. Jätinkirkon pituusakseli osoittaa 70 astetta pohjoissuunnasta myötäpäivään eli itäkoilliseen. Keskiosa on hieman kivikkoinen. Viereinen sorakuoppa ulottuu jätinkirkkon reunalle asti, mutta soranotto ei ole sitä vahingoittanut. Sen sijaan jätinkirkossa kiinni ollut kiviröykkiö on tuhoutunut.
Marianna Ridderstad mittasi kohdetta paleoastronomisen tutkimuksensa aikana ja on havainnut siinä kaksi sisäkkäistä kivivallia. Toisesta kivivallista ei ole mainintaa muissa lähteissä.
Jätinkirkko on ajoitettu jääkauden jälkeisen maankohoamisen aiheuttaneen rannansiirtymisen avulla noin vuosiin 3000–2500 eaa.

Tutkimuksia

Jätinkirkkoa ei ole tutkittu vielä, mutta Hjalmar Appelgren tutki sitä muinaislinnoja käsittelevien kenttätutkimuksiensa aikana ja julkaisi siitä pohjapiirroksen vuonna 1891. Sen ovat käyneet tarkistamassa vuonna 1914 Aarne Europaeus ja vuonna 1979 Paula Purhonen. Vuonna 1997 Mika Sarkkinen sisällytti sen Limingan inventointiin, mutta ei yrityksistään huolimatta löytänyt alueelta asuinpaikkoja.

Hoitaminen

Jätinkirkkoa ei hoideta millään tavalla. Sen liepeille on kuitenkin pystytetty kaksi muinaisjäännöksestä varoittavaa kylttiä.
Nahkamonnit

Lajit ja anatomia

Nahkamonnien heimoon kuuluu lähteestä riippuen 19–20 sukua ja 60–94 lajia. Toisinaan Ageneiosus- ja Tetranematichthys-sukujen lajien katsotaan muodostavan oman heimonsa ulappamonnit (Ageneiosidae). Nahkamonnit ovat peinehköjä tai keskikokoisia lajeja. Suurimmat niistä voivat saavuttaa yli 50 cm:n pituuden, mutta yleensä ne jäävät alle 30 cm pitkiksi. Ruumiinrakenteeltaan ne ovat pitkulaisia ja suomuttomia kaloja. Selkäevä on lyhyt ja sijaitsee lähellä silmiä, selkäevässä ja rintaevissä on terävä piikki. Eräillä heimon kaloilla on rasvaevä. Nahkamonnilajeilla on kuonossaan 3 paria viiksisäikeitä, jotka kuitenkin puuttuvat Ageneiosus- ja Tetranematichthys-sukujen lajeilta.

Levinneisyys ja elintavat

Nahkamonnilajeja tavataan alueelta, joka ulottuu Panamasta Argentiinaan Río de la Platan alueelle. Nahkamonnit elävät joissa ja järvissä, eräät lajit kuten nystynahkamonni (Pseudauchenipterus nodosus) elävät murtovesissä. Ne ovat tyypillisesti yöaktiivisia ja piileskelevät kivenkoloissa tai veteen vaatuneissa puunrungoissa. Heimon kalojen ravintoa ovat selkärangattomat eläimet, veteen putoavat hedelmät ja suurimmat lajit syövät myös kaloja.
Menandros

Menandros (m.kreik. Μένανδρος, lat. Menander) (342–290 eaa.) oli antiikin kreikkalainen huvinäytelmien kirjoittaja, niin kutsutun uuden attikalaisen komedian tunnetuin edustaja. Menandros ei ollut arvostettu aikanaan Kreikassa, mutta Roomassa häntä jäljiteltiin ja ihannoitiin. Hän opiskeli myös filosofiaa peripateetikko Theofrastoksen oppilaana.

Näytelmät

Menandros on kirjoittanut yli 100 näytelmää, joista on jäljellä vain katkelmia. Ensimmäiset löytyivät täydellisinä vasta 1957 sveitsiläisen keräilijän Martin Bodmerin yksityiskokoelmista, ja niitä epäiltiin pitkään väärennöksiksi. Oksyrhynkhoksesta on viime aikoina löydetty useita hänen ennen tuntemattomia teoksiaan. Komedioista vain tunnetuin eli Ärmätti on säilynyt lähes kokonaisena, Samoksen nainen suhteellisen laajalti ja muutama muu tarpeeksi hyvin, että niiden juonesta saa jonkinlaisen kuvan.
Komedioissaan Menandros kuvaa erityisesti ihmisten tapoja sekä rakentaa stereotyyppejä eri ammattikunnista. Roomalaisista kirjailijoista varsinkin Terentius on jäljitellyt Menandroksen tyyliä. Menendros voidaan liittää eurooppalaisten niin sanottujen kaupunki- ja luonnekomedioiden esi-isäksi. Erityisesti ranskalainen Molière lasketaan Menandroksen tyylilliseksi seuraajaksi.
Sälinkään lasitehdas

Sälinkään lasitehdas toimi Mäntsälän Sälinkään kylässä Kilpijärven rannalla vuosina 1814–1891. Aluksi tehdas valmisti ikkunalasia ja pulloja. Sittemmin tehdas keskittyi vain pullojen ja lasipurkkien valmistukseen. Tehdas valmisti 1850-luvulta aina 1880-luvulle saakka myös talouslasia, karahveja, viilikulhoja sekä juoma-, punssi- ja viinilaseja. Viime vaiheessa tehdas valmisti vain yksinkertaisia pulloja ja lasipurkkeja.
Tehtaan perustivat Sälinkään ja Linnaisten kartanon omistajat Hans Henrik Stjernvall (1769–1820) ja Henrik Johan Sohlberg (1770–1831). Perustamisen syynä oli Mäntsälän seudulla vallinnut pula ikkunalasista jota jouduttiin tuomaan jopa Viipurista ja Tallinnasta saakka. Vuonna 1822 omistajaksi tuli Johan Magnus Gottskalk ja myöhemmin tehtaan omistivat Stjernvallin leski Frederika ja Gottskalkin pojat Anders ja Magnus Gottskalk yhdessä aina vuoteen 1838 saakka jolloin jälkimmäiset ostivat koko tehtaan. Lasitehtaan omisti pisimpään Souranderin suku. Lasitehtaan rakennuksiin kuului järven rannalla sijainnut lasihytti, puutarhan ympäröimä päärakennus, puunkuivaamo, paja, tamppilaitos lasin valmistuksessa käytetyn kvartsihiekan murskaamiseen, talli, navetta sekä varasto- ja asuinrakennuksia.
Sälinkään lasitehtaalla oli 1820-luvulla kaksi tulipaloa joista toinen sai alkunsa myrskyn kaatamasta lasihytistä. Tehdas saattoi kuitenkin jatkaa toimintaansa. Lasitehdas lopetettiin tuotannon kannattamattomuuden takia vuonna 1890.  Entiset tehdasrakennukset purettiin tai siirrettiin muualle 1900-luvun alussa. Lasitehtaan suuri kaksikerroksinen päärakennus purettiin 1915 ja sen hirret käytettiin asuintalojen rakentamiseen. Tehtaan lasihytin paikalla on nykyisin muistomerkki ja lähistön pelloilta löytyy edelleen runsaasti kvartsia ja lasikuonaa jäänteenä tehtaan toiminnasta. Myös jotkut lähistön rakennukset voivat olla peräisin lasitehtaan ajoilta.
Hangon maalaiskunta

Hangon maaseurakunta

Hangon maaseurakunta (ruots. Hangö landsförsamling) perustettiin vuonna 1910, ja siihen siirrettiin alueita sekä Hangon kaupungista että Bromarvin kunnasta.  Sillä oli Hangon kaupunkiseurakunnan kanssa yhteinen talous ja papisto. Koska Suomessa kuntajako maaseudulla vielä tuohon aikaan oli sidoksissa seurakuntajakoon, uuden seurakunnan alueesta oli määrä muodostaa myös erillinen kunta, Hangon maalaiskunta.
Hangon maaseurakuntaan kuuluivat Täktomin, Santalan, Hangonkylän ja Majakkamaan kylät, joiden näin ollen oli määrä kuulua myös Hangon maalaiskuntaan.  Sen alueella Hangon kaupungin välittömässä läheisyydessä sijaitsi kaksi esikaupungin luontoista teollisuusaluetta: Tiilitehtaan alue (Tegelbruksområdet) ja Sahatehtaan alue (Sågområdet).  
Vuonna 1910 Hangon maalaiskunnan väkiluku oli 2684. Seurakunnan kirkkona toimi vuodesta 1936 lähtien Täktomin kappeli. Vuodesta 1977 lähtien seurakunnan entinen alue kuuluu myös kirkollisesti Hankoon.

Alueliitos 1922

Vuonna 1922 osa kunnan alueesta liitettiin Hangon kaupunkiin. Liitetyllä alueella asui 2066 henkeä. Liitoksen jälkeen maalaiskuntaan jäi vielä 56,8 neliökilometrin laajuinen alue, jonka asukasluku vuonna 1927 oli 2744.

Kieliolot

Vuonna 1922 vahvistetun kielilain ja väestötilaston nojalla Valtioneuvosto päätti ensin, että Hangon maalaiskunta oli kaksikielinen, enemmistön kielenä ruotsi. Alueliitoksen jälkeen valtioneuvosto päätti seuraavana vuonna, että kunta oli ruotsinkielinen.

Tilastot

Vaikka Hangon maalaiskunnalla ei ollut omaa kunnallishallintoa, se laskettiin vielä 1920-luvulla väestö- ja elinkeinotilastoissa eri kunnaksi. Myöhemmin näin ei enää tehty.

Myöhemmät vaiheet ja lakkauttamien

Hangon maalaiskunnan alue kuului vuosina 1940–1941 Neuvostoliitolle vuokrattuun Hangon vuokra-alueeseen.
Vielä vuoden 1948 kunnallislain loppusäännöksessä (215 §:n 2. momentissa) todettiin, että kahdella kunnalla voi olla yhteinen kunnallishallinto, jos niin oli päätetty ennen lain voimaantuloa. Tällaisissa tapauksissa niihin oli sovellettava aikaisempia säännöksiä. Ainoat Suomen kunnat, joihin tätä säännöstä enää sovellettiin, olivat Hangon maalaiskunta ja Bromarv. Niidenkin osalta säännös menetti pian merkityksensä, koska Hangon maalaiskunnan aluetta pidettiin osana Bromarvin kunnan aluetta.
Valtioneuvoston vuonna 1975 tekemällä päätöksellä Bromarvin kunta lakkautettiin vuoden 1977 alusta, jolloin sen alueesta liitettiin Hankoniemellä olevat kylät Hankoon, muu osa kunnan alueesta Tenholaan (nyk. Raasepori). Vaikka päätöksessä ei mainittu Hangon maalaiskuntaa, kunta voitiin viimeistään tällöin katsoa lopullisesti lakkautetuksi.
Hollywood

Elokuvateollisuuden kehitys

1900-luvun alussa elokuvateollisuus oli uusi ala ja se alkoi keskittyä Hollywood Boulevardin ympärille, jonne nousi studioita sekä asuintaloja elokuvissa työskenteleville. Nykyään elokuvateollisuuden keskus ei kuitenkaan enää sijaitse Hollywoodissa, vaan studiot ovat muuttaneet läheisiin pikkukaupunkeihin.

Tunnetut paikat

Hollywood Boulevardin loiston päivistä muistuttaa yhä 1920-luvulla rakennettu elokuvateatteri Grauman’s Chinese Theatre. Bulevardilla sijaitsee myös Hollywood Walk of Fame, jonka jalkakäytävällä viihde-alan entisillä ja nykyisillä vaikuttajilla on omat tähtensä.
Hollywoodissa sijaitsee myös Dolby Theatre, jossa jaetaan kuuluisat elokuva-alan Oscar-palkinnot.

Liikenne ja tiet

Hollywoodin tunnetuin katu on Hollywood Boulevard. Muita suuria katuja ovat esimerkiksi Sunset Boulevard. 
Hollywood Boulevardilla kulkee Los Angelesin metron punainen linja.
Sífnoksen arkeologinen museo

Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu löytöjä esihistorialliselta ajalta aina antiikin ajan loppuun ja roomalaisajalle. Pääosin esineet ajoittuvat geometriselta ja arkaaiselta kaudelta hellenistiselle kaudelle. Esineet olivat alun perin pääosin löytöjä Kástrosta, joka oli saaren antiikin aikaisen kaupungin paikka, sekä sen ympäristöstä. Myöhemmin museoon on asetettu näytille myös Ágios Andréaksen mykeneläisaikaisen asutuksen löydöt. Esineisiin lukeutuu muun muassa veistoksia, hautakiviä, rakennusten koristeosia, keramiikkaa ja rahoja.
Oikeutta siivoojille

Oikeutta siivoojille (engl. Justice for Janitors) on Yhdysvalloista liikkeelle lähtenyt liike, jonka tavoitteena on siivousalalla työskentelevien työolojen ja palkkauksen parantaminen. Liike sai alkunsa Denverissä vuonna 1985 ja on Yhdysvalloissa järjestäytynyt ammattiliitoksi osana palvelualojen Service Employees International Union (SEIU) -ammattiliittoa. Sittemmin liike on levinnyt muun muassa Isoon-Britanniaan, jossa se käyttää nimeä Justice for Cleaners.

Oikeutta siivoojille Suomessa

Suomen Oikeutta siivoojille -ryhmä perustettiin syyskuussa 2007. Maaliskuussa 2008 Oikeutta siivoojille liike piti kokouksen jossa liikkeelle valittiin toimikunta. Samalla tehtiin siivoojien kahdeksankohtainen vaatimuslista, jossa vaaditaan parannusta palkkaukseen ja työoloihin. Kokouksessa päätettiin myös ottaa liikkeen viralliseksi nimeksi Suomen Oikeutta siivoojille.
Pekka Kokkonen

Pekka Aaron Kokkonen (14. elokuuta 1887 Iisalmen maalaiskunta – 16. helmikuuta 1951 Helsinki) oli maataloustieteilijä ja Teknillisen korkeakoulun  maanjakotekniikan professori 1936–1951.
Kokkosen vanhemmat olivat maanviljelijä Aaro Kokkonen ja Reeta Huttunen. Hän tuli ylioppilaaksi IIsalmen yhteiskoulusta, suoritti diplomimaanviljelysinsinööritutkinnon 1916 ja metsänhoitotutkinnon 1918 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1922, maisteriksi 1923 ja lisensiaatiksi 1924. Maatalous- ja metsätieteiden tohtoriksi Kokkonen väitteli 1927 aiheesta Tutkimuksia viemärien kuntoon vaikuttavista seikoista. Hän toimi asutushallituksessa insinöörinä 1918-199, maataloushallituksessa insinöörinä 1919-1924, tie- ja vesirakennushallituksessa asiantuntijana 1925-1927, maatalouskoelaitoksen keskusvaliokunnan alaisena tutkijana 1928-1931 ja maanmittausinsinöörinä 1931-1936. Maanviljelystekniikan vt. assistentti hän oli mainittujen tehtävien ohella 1922-1936 ja dosentti vuodesta 1929. Maanjakotekniikan professoriksi Teknilliseen korkeakouluun hänet nimitettiin 20. maaliskuuta 1936.
Taustahäly

Taustahäly on signaalin ohessa välittyviä kohteeseen kuulumattomia ääniä. Äänityksissä taustahäly on taustakohinaa. Taustahälyn suhdetta signaaliin sanotaan signaali-kohina -suhteeksi (s/n-ratio).
Taustahälyä on esimerkiksi tehtaan koneiden äänet. Taustahälyä on ihmisjoukon puheensorina, joka vaikeuttaa toisen henkilön puheen kuuntelemista. Taustahälyä voivat olla kotona aukiolevat vastaanottimet, lasten äänet yms.
Modena (Formula 1 -talli)

1991

Modena osallistui kaudella 1991 kaikkiin 16 Grand Prix'in, mutta vain kuudesti tallin auto nähtiin lähtöruudukossa. Modenan moottoritoimittajana toimi sen ainoalla kaudellaan Italialainen Lamborghini, jonka tehdastallina Modena toimi. Tämän vuoksi talli tunnetaankin myös nimillä Lambo ja Lamborghini. Tallin kuljettajiksi palkattiin Italialainen Nicola Larini ja Belgialainen Eric van de Poele. Mauro Baldi toimi tallin testikuljettajana ennen kauden 1991 alkua, mutta häntä ei palkattu tallin kilpakuljettajaksi kauden alkaessa.
Tallin historian paras sijoitus tuli heti sen debyyttikilpailussa, Yhdysvaltain GP:ssa, kun Nicola Larini ajoi seitsemänneksi.

Tallista takaisin Moottoritoimittajaksi

Kauden 1991 päätteeksi talli oli ajautunut taloudellisiin vaikeuksiin, eikä sitä nähty F1:sissä seuraavalla kaudella. Tallin lopettamisesta huolimatta Lamborghini toimi vielä moottoritoimittajana, toimittaen moottorit Ventrit-Larrousen ja Minardin F1-talleille kaudella 1992.
Kautena 1993 Lamborghini toimitti moottorit Larrouselle.
Kaudelle 1994 Lamborghini yritti tehdä sopimusta McLarenin kanssa ja tallin kuljettajat Ayrton Senna ja Mika Häkkinen jopa testasivat Lamborghinin moottorilla varustettua McLarenia. Sopimusta ei kuitenkaan tehty ja McLaren hankki moottorinsa Peugeotilta. Lamborghini jätti Formula Ykköset 1994.
Hiipinätunturit

Hiipinätunturit (ven. Хибинские горы, Hibinskije gory, kiltinänsaameksi Umbtekis, Umptek) on Venäjän Murmanskin alueella Kuolan niemimaan keskiosassa sijaitseva tunturijono Imantero- ja Hiipinäjärvien välissä.
Hiipinätuntureiden korkein kohta on 1 201 metriä merenpinnasta. Hiipinätuntureilla ja Luujärventuntureilla (ven. Ловозерские тундры, Lovozerskije tundry) on samankaltainen geologia ja ne ovat molemmat noin 350 miljoonaa vuotta vanhoja.
Helmikuussa 2018 uutisoitiin 848,04 neliökilometrin laajuisen Hiipinän kansallispuiston perustamisesta  seudulle.
Tauno Pulkki

Tauno Einari Pulkki (4. huhtikuuta 1929 Vuoksela – 17. tammikuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen juristi, joka toimi Savonlinnan ja Kotkan kaupunginjohtajana.

Henkilöhistoria

Tauno Pulkin vanhemmat olivat seppä, maanviljelijä Toivo Pulkki ja emäntä Selma Majuri ja puoliso vuodesta 1953 Anneli Lemmitty Itkonen. Pulkki tuli ylioppilaaksi 1949 ja valmistui lainopin kandidaatiksi 1949 ja lakitieteen lisensiaatiksi 1961. Juristiksi valmistuttuaan hän työskenteli ensin lyhyen aikaa Helsingissä ja sitten Hämeenlinnan kaupungin palveluksessa 1954–1957. Lahden kaupungin lakimiehenä Pulkki toimi 1957–1970, Savonlinnan kaupunginjohtajana 1970–1972 ja Kotkan kaupunginjohtajana 1972–1979. Taiteita harrastaneella Pulkilla oli useita luottamustoimia paitsi kunnalliselämän, myös muun muassa musiikin piirissä.
Teemu Metso

Ura

Metso oli Oulun Kärppien kasvatti. Hän teki lokakuussa 2005 kaksivuotisen sopimuksen heidän SM-liigajoukkueensa kanssa. Metso ei kuitenkaan tehnyt sopimuksensa aikana liigadebyyttiään. Kauden 2005–2006 hän pelasi kokonaan A-nuorissa, jotka voittivat SM-hopeaa keväällä 2006. Kauden 2006–2007 Metso puolestaan pelasi Mestistä Kajaanin Hokissa. Hän siirtyi joukkueeseen syyskuussa 2006 aluksi toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella. Metso pelasi joukkueessa kauden loppuun ja teki runkosarjan 42 ottelussa tehot 0+4=4. Hän voitti Mestiksen-mestaruuden keväällä 2007.
Kesäkuussa 2007 Metso teki sopimuksen Mikkelin Jukureiden kanssa. Hän voitti kauden 2007–2008 päätteeksi Mestis-pronssia ja teki jatkosopimuksen joukkueen kanssa huhtikuussa 2008. Kausi 2008–2009 oli Metsolle kolmas Mestiksessä, mutta hän teki ensimmäisen Mestis-maalinsa vasta silloin. Metsolla oli ennen Mestis-uransa avausmaalia takanaan 83 runkosarja- ja 16 playoff-ottelua. Hänen avausmaalinsa jäi kuitenkin kauden ainoaksi ja runkosarjassa syntyivät yhteensä tehot 1+5=6. Metson tehomerkintä +10 oli Jukureiden paras. Huhtikuussa 2009 hän teki taas vuoden mittaisen jatkosopimuksen Jukureiden kanssa. Vaikka Metso pelasi kaudella 2009–2010 vain 25 runkosarjaottelua, hän teki yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 5+5=10.
Kaudeksi 2010–2011 Metso palasi Ouluun ja siirtyi Mestiksen nousijajoukkue Kiekko-Laserin riveihin. Hän nousi joukkueen varakapteeniksi. Metso teki SM-liigadebyyttinsä 23. syyskuuta 2010 Pelicansia vastaan. Hän keräsi debyyttiottelussaan kaksi jäähyminuuttia ja sai jääaikaa 13.47 minuuttia. Yhteensä Metso pelasi Kärpissä 14 runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen.
Metso teki keväällä 2011 vuoden sopimuksen Ruotsin I-divisioonassa pelanneen Asplöven HC:n kanssa. Joukkue ei noussut Kvalserienin päätteeksi HockeyAllsvenskaniin, mutta sai sarjapaikan kaudeksi 2013–2014, kun Borås HC joutui väistymään sarjasta taloudellisista syistä. Metso jatkoi joukkueessa myös Allsvenskanissa, mutta hänellä oli vaikeuksia saada peliaikaa. Asplöven myikin hänet tammikuussa 2013 sarjatasoa alemmas I-divisioonan Kiruna IF:ään. Saman vuoden elokuussa Metso kertoi Twitterissä lopettavansa pelaajauransa 27-vuotiaana.
Volkswagen RT05

Volkswagen RT05 (Race Touareg) on Volkswagenin kehittämä kilpa-auto aavikkoralleihin. Se osallistui ensimmäisiin aavikkokilpailuhin 2005 vuoden lopulla ja pääkoitos oli 2006 vuoden Dakar-ralli. Seuraavaan Darkar-ralliin kehitettiin Volkswagen Race Touareg 2.
Maija Tammi

Maija Tammi (s. 1985 Lieto) on suomalainen valokuvaaja. Hän työskentelee kuvajournalistina, valokuva- ja videotaiteilijana New Yorkissa ja Suomessa.
Tammi valmistui vuonna 2010 maisteriksi Tampereen yliopistosta pääaineenaan kuvajournalismi. Lisäksi hän on opiskellut Kanadassa taidevalokuvausta ja elokuvaa sekä New Yorkissa Magnum Photos -kuvaaja Christopher Andersonin oppilaana. Vuonna 2014 Tammi aloitti jatko-opinnot Aalto-yliopistossa. Hän tutkii väitöskirjassaan sairauksien esittämistä valokuvataiteessa.
Vuonna 2010 Tammi valittiin Vuoden lehtikuvaajaksi. Vuonna 2009 hänen kuvansa nousivat samassa kilpailussa yleisön suosikiksi. Vuonna 2011 Tammi voitti Fotofinlandian kuvasarjallaan Bingo. Voittajan valinnut elokuvaohjaaja Dome Karukoski korosti kuvien yhteiskunnallista merkitystä, sillä ne pakottavat katsomaan Suomesta sitä puolta, jota ei mielellään haluta nähdä. Vuonna 2011 Tammi oli myös finalisti Visa pour l’Image -kuvajournalismifestivaaleilla.
Bingon lisäksi Tammi on kuvannut grönlantilaisia perheitä, mormonien elämää ja newyorkilaisia lyhytkasvuisia. Hänen kuvasarjansa Removals käsittää leikkauksissa poistettuja kasvaimia ja kehonosia ja Leftover-sarja sädehoitomaskeja. Lokakuussa 2014 Kehrer Verlag julkaisi kuvasarjat kirjana, jonka ulkoasun on suunnitellut Ville Tietäväinen. Hänen kuviaan on ollut esillä myös useissa ulkomaisissa lehdissä kuten Slatessa, Wiredissa ja Italian Voguessa.
Vuonna 2015 Tammi oli toteuttamassa dokumentaaristen valokuvaajien 11-kollektiivin ja Long Play -verkkojulkaisun kanssa Avaruus- ja seksimatka 2015 -näyttelyä Tiedekeskus Heurekaan.
Sisu (tietokone)

Sisu on CSC:n supertietokone, joka perustuu Crayn XC40:een. 
Tietokoneessa on 1 688 solmua (engl. node), joissa on jokaisessa kaksi kappaletta 12-ytimistä Intel Xeon -suoritinta ja 64 GB muistia. Jokaisessa solmussa ajetaan Crayn toimittamaa Linux-ydintä nimeltä Compute Node Linux (CNL).
Tietokone on Suomen tehokkain ja se korvaa aikaisemman Louhi-tietokoneen.
Vuoden 2014 päivityksen jälkeen tietokone oli maailmanlistalla sijalla 37.
HMS Bacchante (1901)

Palvelus

Vaikka alus oli vanhentunut jo ensimmäisen maailmansodan alkaessa, se liitettiin Pohjanmerellä partioiviin aluksiin sekä tukemaan Harwichiin sijoitettuja Kanaalin itäpäätä valvovia hävittäjiä ja sukellusveneitä.
Griootti

Griootti tarkoittaa länsiafrikkalaista kiertelevää muusikkoa ja runoilijaa. Naispuolista grioottia kutsutaan joskus jelimusoksi. Griootit kuuluvat nykyään muun muassa Malin, Gambian, Guinean ja Senegalin kulttuureihin. Grioottiperinne sai alkunsa 1300-luvulla muinaisessa Malin kuningaskunnassa. 
Nykyajan esimerkkejä grioottiperinteestä ovat esimerkiksi senegalilaiset muusikot Amadou Diagne ja Yamar Thiam.
Griootit kuuluvat suulliseen kansanperinteeseen, joka elää Afrikassa edelleen vahvana. Griootti on runonlaulaja ja ”ihmiskunnan muisti”, joka on eräs yhteisönsä arvohenkilö. Suullisen perinteen lajit muistuttavat suomalaista kansantarustoa. Grioottien lajeja ovat  kansantarinat, runot, sananlaskut, näytelmät, arvotukset, eläintarinat, kummitusjuttut ja myytit.
Jordan Smith

Jordan Smith (s. 3. marraskuuta 1993) on yhdysvaltalainen laulaja joka on laulanut kuorossa ja osallistui The Voice -kykyjenetsintäohjelmaan ja voitti kilpailun vuonna 2015. Smithillä on kontratenorin ääniala. Smith pyrki ohjelmaan jo vuonna 2014, mutta hän ei päässyt katsojille esittämätöntä esikarsintaa pidemmälle. Vuonna 2015 Smith esitti versionsa Sian kappaleesta Chandelier. Smith valitsi valmentajakseen Adam Levinen. Smith sai levytyssopimuksen ja hänen ensimmäinen albuminsa on Something Beautiful, josta julkaistu single on Stand in the Light.
Henri Laurens

Henri Laurens (1885–1954) oli ranskalainen kuvanveistäjä. Hän loi vuoden 1915 tienoilla maalaustaiteelle rinnakkaisen monivärisen reliefityylin lähtökohtanaan Braquen analyyttinen kubismi. Sittemmin hänen aiheenaan oli naisvartalo. Hänen kuvaamansa naisvartalot ovat yleensä alastomia. Joukossa on sekä seisovia, kyykistyneitä, makaavia että vedenneitomaisia. Osa näistä hänen töistään on täysin abstrakteja. Hänen taiteessaan esiintyy hyvin paljon selkeää rakenteellisuutta, prismaattisen taitteisia muotoja sekä ornamentaalisesti käsiteltyjä yksityiskohtia. Hänen materiaaleinaan olivat ainakin kivi, puu, pronssi ja marmori.
Abomey-Calavi

Maantiede

Abomey-Calavin piirikunnan maasto on alavaa. Sen alueella on kaksi vesialuetta: Nokoué-järvi ja laguuni rannikolla. Lisäksi on puroja ja erilaisia kosteikkoja.
Ilmasto on subtrooppinen, vuodessa on kaksi sadekautta ja kaksi kuivaa kautta.
Acorn (yhtye)

Acorn oli suomalainen akustinen popyhtye, jonka Antti Vuorenmaa ja Christa Renwall perustivat vuonna 2005. Acorn yhdisti folkin, bluegrassin ja akustisen kantrin sävyjä popmusiikkiin. Yhtye julkaisi ensimmäisen EP:nsä "The first songs" vuonna 2006.
Acornilta on ilmestynyt kolme pitkäsoittoa: "The first album" (Hilland Records 2007) ja "Here & there & back" (Hilland Records 2008) sekä suomenkielinen "Kaivonkatsoja" (Hilland Records 2010).