Kenttäkeittoastia

Kenttäkeittoastia tai kenttäpakki, puhekielessä pelkkä pakki, on kenttäruokailuun tarkoitettu, yleensä alumiininen, suojavärillä maalattu soikea tai kaareva kattilan kaltainen astia, jossa on suljettava tiivis kansi. Keitto tai muu ateria nautitaan kenttäkeittoastian kannesta ja juomat astian pohja-osasta. Jos käytettävissä on muu juoma-astia, pakin kannesta nautitaan jälkiruoka.

Saksalainen kenttäkeittoastia

Saksan armeija otti vuonna 1910 käyttöönsä alumiinisen, päältä mustaksi maalatun ja sisältä emaloidun, pohjamuodoltaan munuaisen muotoisen kaksiosaisen M.1910 Kochgeschirr -kenttäkeittoastian.
Suomalaiset jääkärit alkoivat käyttää näitä pakkeja myös kasarmioloissa Lockstedter Lagerissa siirtyessään kanttiiniruokailusta tuparuokailuun 13. syyskuuta 1915 lähtien.
Vuonna 1931 Reichswehr otti käyttöönsä edeltäjäänsä hiukan pienemmän Kochgeschirr 31 (M31) -kenttäkeittoastian. Tilavuudeltaan 1,7-litrainen kenttäharmaaksi maalattu pakki oli alkujaan valmistettu alumiinista, mutta toisen maailmansodan kuluessa valmistusmateriaaliksi tuli enenevässä määrin sisältä emaloitu teräs. Pakin kannen etuosaan on niitattu alumiininen tai myöhemmin myös teräksinen saranoitu varsi, jonka liitososassa ja varren päässä on lenkit kiinnityshihnaa (Kochgeschirr-Riemen) varten. Varren suoraan kulmaan taivutettu pää lukitsee kootun pakin kannen keitto-osaan. Keitto-osan sivukylkiin on niitattu kiinnikkeet pakin kantamiseen ja ripustamiseen tarkoitetulle, paksusta rautalangasta taivutetulle kahvalle.
Bundeswehrin käyttämä kenttäkeittoastia on M31-mallin kaltainen, mutta sen kansi on hiukan korkeampi ja siinä on pakin keitto-osan sisään sopiva kolmas astia. 
Myös Saksan demokraattisen tasavallan kansanarmeija käytti M31-mallin mukaista ja kokoista mutta kolmiosaista Essnapf-kenttäkeittoastiaa. Sen suurin ero muihin saksalaismalleihin on kiinnityshihnan lenkkien puuttuminen.

Suomalainen kenttäkeittoastia

Suomen puolustusvoimien käyttämä pakki perustuu saksalaiseen M31-malliin. Se on valmistettu syvävetämällä alumiinista teräksistä vartta ja sankaa lukuun ottamatta. Pakin tilavuus on 1,7 ja kannen 0,6 litraa. Kannessa on saranoitu teräsvarsi, jonka renkaaseen voidaan tarvittaessa työntää kepistä veistetty tilapäinen jatkovarsi keittämistä tai paistamista varten. Pakki on kätevä ripustaa kamiinan kylkeen. Useissa tapauksissa kohtuullisen määrän kuumaa vettä saa lämmitettyä siten, että kenttäkeittoastia asetetaan kamiinan päälle, jolloin alumiininen astia lämpiää pohjastaan. Taisteluliivissä kenttäkeittoastiaa kuljetetaan takalaukussa, aiemmin taisteluvyöhön kiinnitetyssä tai olkahihnassa kannetussa leipälaukussa. Lusikkahaarukkaa ei suositella laitettavaksi kenttäkeittoastiaan, koska se aiheuttaa irrallaan astiassa melua.

Ruotsalainen kenttäkeittoastia

Ruotsin puolustusvoimien Kokkärl m/1940 -pakki on pohjamuodoltaan soikea, ja sen kahvaan on kiinnitetty erillinen koukku, jolloin sitä ei tarvitse pujottaa keitto-orteen. Joidenkin pakkien sisällä on erillinen lautasosa, kun taas joissain on rautalangasta tehty kahva, ja joidenkin pakkien mukana tulee myös pakin alle kiinnitettävä spriipoltin, jonka avulla pakki muuttuu keittimeksi ilman nuotiotakin.

Huolto

Pakin suojana voidaan käyttää pakkipussia, joka on astian sisäpuolelle laitettava muovipussi. Tällöin pakkiin ei jää ruokaa, eikä sitä näin ollen tarvitse pestä. Pakkipussia ei  kuitenkaan voi käyttää keittäessä vaan ainoastaan ruokaillessa. Kenttäkeittoastian kanssa Suomessa käytetään lusikkahaarukkaa ja puukkoa.