google/wiki40b huggingface dataset:
Peltokierto

Ulkonäkö ja koko

Monivuotinen peltokierto kasvattaa 30–80 cm pitkän, köynneliään ja rennon varren. Kasvi on tavallisesti kalju. Lehdet sijaitsevat varressa kierteisesti ja ovat ruodillisia, pitkulaisia tai joskus kapeita, keihästyvisiä ja ehytlaitaisia. Valkoiset tai vaaleanpunaiset kukat ovat lehtihangoissa yksittäin tai kolmittain. Kukan teriöt ovat noin kaksi senttiä leveitä ja suppilomaisia. Kukkien pienet ja kapeat esilehdet ovat kukkaperän puolivälissä. Suomessa peltokierto kukkii heinä–elokuussa.
Peltokierto kasvattaa hyvin laajan ja usean metrin syvyydelle ulottuvan juurakon. Se leviää helposti pienistäkin juurenkappaleista, mikä tekee siitä erittäin vaikeasti torjuttavan rikkaruohon.

Levinneisyys

Peltokiertoa tavataan koko Euroopassa lukuun ottamatta Islantia ja mantereen pohjoisosia. Yhtenäinen levinnäisyysalue ulottuu Pohjois-Afrikasta läpi Euroopan Keski-Aasiaan ja Etelä-Siperiaan saakka. Ihmisen mukana laji on levinnyt laajalle Pohjois-Amerikkaan sekä mm. Australiaan ja Uuteen-Seelantiin. Suomessa peltokierto on levinneisyytensä pohjoisrajoilla. Lajia tavataan satunnaisesti lähinnä asutuskeskuksissa Oulun korkeudelle saakka. Suomessa peltokierto on tulokaslaji, joka on levinnyt maahan mm. satamien painolastimaiden tai Venäjältä tuodun viljan ja rehun mukana.

Elinympäristö

Peltokierto on kulttuuriympäristön kasvi, jota tavataan pihoilla, puutarhoissa, kaupungeissa, tien- ja radanvarsilla, satamissa, joutomailla sekä vanhoilla kasarmi- ja linnoituspaikoilla. Kasvi tukeutuu mielellään tiukalla kierteellä muihin kasveihin. Tuen puuttuessa se kasvaa maan pintaa myöten.
Shaolin Kungfu

Bodhidharman legenda

Legendan mukaan Bodhidharma-niminen munkki olisi tuonut Shaolin Kung Fun Kiinaan Intiasta. Tarinan mukaan Bodhidharma halusi parantaa munkkien fyysistä kuntoa opettamalla heille taistelulajeja. Legenda Bodhidharmasta on kuitenkin keksitty.

Shaolin Kung Fun todistettavissa oleva historia

Shaolin-temppeli sijaitsi entisen Kiinan pääkaupungin Luoyangin läheisyydessä. Tämä teki Shaolin-temppelin sijainnista strategisesti merkittävän. Vuonna 621 Shaolin-munkit osallistuivat keisari Li Shiminin sotaan Wang Shichongia vastaan. Näiden taisteluiden johdosta Shaolin palkittiin Tang-dynastian johdosta suurella vauraudella ja samalla he saivat keisarillisen koskemattomuuden. Nämä uroteot on kaiverrettu vuoden 728 Shaolin-temppelin kivitauluun. Historiallisissa lähteissä ei kuitenkaan missään mainita, että Shaolin-munkit olisivat kehittäneet vielä tähän aikaan oman taistelutyylinsä, joten väitteet Shaolin Kung Fun 1500-vuotisesta historiasta ovat vahvasti liioiteltuja. 
Ming-dynastian lopulla (1600-luvun alku) Shaolin-munkkeja käytettiin muun muassa keisarin toimesta paikallisten rosvojoukkojen kukistamiseen ja taisteluissa merirosvoja vastaan.

Lajikuvaus

Shaolin taistelutekniikat ovat suoraviivaisia. Shaolin Kung Fu sisältää lyöntejä, potkuja, heittoja ja lukkoja.

Shaolin Kung Fu Suomessa

Suomessa Shaolin Kungfu -nimellä kulkee useita eri kamppailulajeja. Seuroja on mm. Helsingissä, Turussa, Vaasassa, Kuopiossa ja Espoossa.
Antiikkinen kiekonheitto

Antiikkinen kiekonheitto on yleisurheilulaji, joka oli kahdesti nykyaikaisten kesäolympialaisten ohjelmassa. Lajissa kilpailtiin vain 1908 Lontoossa ja välikisoissa 1906 Ateenassa, eikä siihen ole sen koommin palattu.

Tekniikka

Lajin malli otettiin kiekonheittäjää esittävästä antiikin kreikkalaisesta Myronin veistoksesta Diskobolos, joka ajoitetaan vuosille 460–450 eaa. Alkuperäistä veistosta ei ole enää olemassa, mutta useita jäljitelmiä on löydetty antiikin Rooman ajalta ja myöhemmin. Veistos esittää korokkeella kumarassa seisovaa miestä, joka kiertää vartaloaan ja pitelee kiekkoa taakse ojennetussa kädessään. Toinen käsi on heittokäden puoleisella polvella ja toinen jalka ojennettuna taakse. Vuosien 1906 ja 1908 olympialaisten kilpailuissa heitto piti suorittaa tästä asennosta ilman vauhtia, mutta yliastuminen oli sallittua. Tutkijoiden mukaan antiikin kreikkalaiset eivät kuitenkaan heittäneet kiekkoa näin hankalalla tavalla tai edes jalustalta, vaan enemmän nykykiekonheiton tyylisesti tasamaalla pyörähtäen.

Mitalistit

Suomea edustanut Verner Järvinen voitti kultamitalin vuoden 1906 kilpailussa ensimmäistä kertaa lajia kokeillessaan  ja pronssia vuoden 1908 kilpailussa.
Benny & Joon

Juoni

Benny on autonkorjaaja, jonka sisko Joon on henkisesti sairas, eikä pysty huolehtimaan itsestään. Benny on aina pitänyt huolta siskostaan, kunnes heidän rauhallinen elämänsä muuttuu Samin muuttaessa heille joksikin aikaa. Omaperäinen Sam saa Joonin sydämen, mikä on hankalaa Bennyn mielestä, koska hän on aina tottunut siskonsa tarvitsevan hänen apuaan.

Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano sanoo elokuvaa rakastettavaksi mutta rönsyileväksi komediaksi ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Petra Vaelma

Petra Vaelma (s. 11. toukokuuta 1982) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskus- tai oikean laidan puolustaja. Hän pelaa Norjassa Klepp IL:ssä.
Maajoukkueuransa Vaelma aloitti 14. elokuuta 1999 kun hän pelasi 45 minuuttia harjoitusmaaottelussa Skotlantia vastaan. Hän on pitkään ollut maajoukkueen luottopelaaja ja pelasi muun muassa täydet minuutit kaikissa neljässä ottelussa EM-kisoissa 2005 kun Suomi selvisi välieriin. Yhteensä Vaelma on pelannut yli 80 maaottelua, joista hän on pelannut täydet 90 minuuttia yli 50:ssä.
Vaelman kasvattajaseura on Turun Palloseura. Hän on myös pelannut Turun Pyrkivässä, FC Unitedissa sekä Ruotsissa Bälinge IF:ssä, Eskilstuna Unitedissa ja Umeå Södra FF:ssä ennen siirtoaan Norjaan syksyllä 2008.
Kirill Kaprizov

Seuraura

Kaprizovin kasvattajaseura on Metallurg Novokuznetsk. Hän aloitti jääkiekkoilun neljävuotiaana ja pelasi aluksi puolustajana. Joukkue varasi hänet ensimmäisenä pelaajana KHL:n varaustilaisuudessa 2014. 
Kaprizov pelasi kauden 2013–2014 juniorisarja MHL:ssä Kuznetskie Medvedissä. Hän teki KHL-debyyttinsä Metallurg Novokuznetskissa kaudella 2014–2015, jolloin hän pelasi 31 ottelua tehoin 4+4=8. Kaprizov pelasi osan kaudesta myös MHL:ssä Kuznetskie Medvedin riveissä. Minnesota Wild varasi hänet viidennellä kierroksella 135. vuorolla NHL:n varaustilaisuudessa 2015.
Elokuussa 2015 Kaprizov teki Novokuznetskin kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen. Kauden 2016–2017 alla Novokeznetsk myi Kaprizovin Salavat Julajev Ufaan.

Maajoukkueura

Kaprizov oli voittamassa olympiakultaa venäläisten olympiaurheilijoiden joukkueessa 2018. Kaprizov pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2015 toimien Venäjän varakapteenina. Hän pelasi myös vuoden 2016 nuorten maailmanmestaruuskisoissa.
Edith Polón

Edith Polón, os. Ahnger (7. toukokuuta 1869 Helsinki - 12. maaliskuuta 1915 Helsinki) oli suomalainen ruotsin ja suomen kielellä kirjoittanut kirjailija.
Edith Polón oli naimisissa Suomen Gummitehdas Oy:n toimitusjohtajan Eduard Polónin (1861-1930) kanssa.
Jakobssonin konepaja

Jakobssonin konepaja Oy oli Porin Aittaluodossa vuosina 1890–1959 toiminut konepaja joka oli tunnettu erityisesti lokomobiilien valmistajana.
Konepajan perusti mekaanikko K. F. Jakobsson joka vuokrasi sitä varten Aittaluodossa sijainneen ns. Varvin pajan. Myöhemmin konepaja siirtyi Karjarantaan toiminnan laajentuessa. Vuonna 1912 konepajan omistajaksi tuli Jakobssonin poika insinööri Väinö Jorma ja osakeyhtiöksi konepaja muuttui 1945. Konepaja työllisti vuonna 1950 33 työntekijää.
Jakobssonin konepaja valmisti yhteensä noin 1 200 lokomobiiliä jotka saivat myös useita palkintoja näyttelyissä. Konepaja aloitti lokomobiilien valmistuksen ensimmäisenä Suomessa ja oli pitkään ainoa kotimainen lokomobiilien valmistja. Lisäksi konepajassa valmistettiin höyrykoneita ja -kattiloita meijereille ja sahoille sekä myöhemmin veneitä varten nelitahtisia petroolimoottoreita. Konepaja valmisti lisäksi muun muassa höyry- ja ilmasäiliöitä, putkikaivoja, höylä- ja pilkekoneita, sirkkelikoneistoja, pärehöyliä, sähkömankeleita ja keittolevyjä. Konepajan toiminta päättyi 1950-luvun lopulla.
Tony Hawk’s American Wasteland

Tarina

Peli alkaa, kun valitsemasi pelaaja nousee bussiin keskellä-ei-mitään. Bussissa istuva blondi tyttö kysyy miksi olet menossa Los Angelesiin. Hänen syynsä on halu päästä näyttelijäksi ja sinä puolestaan haluat eroon solvaavasta isästä, sekä rikkoutuneesta suhteesta tyttöystävän kanssa. Saavut Hollywoodiin ja kaksi skeittaajaa varastaa tavarasi. 
Tapaat tytön nimeltä Mindy joka auttaa sinut jaloillesi. Hän kehottaa sinua ostamaan uusia vaatteita ja menemään parturiin, ettet näyttäisi ihan maalaisjuntilta. Mindy auttaa pelaajaa ympäri kaupunkia ja vie sinut tapaamaan Boonea, Murphya ja Hyödytöntä Davea. Myöhemmin tapaat myös Iggyn Wastelandissa, joka on vielä tässä vaiheessa lähinnä kaatopaikka, vailla hyviä skeittipaikkoja. Mindy luonnostelee kuitenkin vihkoonsa piirroksen unelmaskeittipuistosta American Wastelandista, johon tulisi monia kuuluisia ja vähemmän kuuluisia tavaroita eri puolilta Los Angelesia. Ensimmäiseksi ostat hajotetun elokuvateatterin katolla olleen dinosauruksen pään, josta tulee ensimmäinen osa skeittipuistoa. Myöhemmin pelin edetessä saat puistoon muun muassa Hollywood Walk of Famen tähtiä, suuren äänitysneulan Big Buck Recordsin-rakennuksen katolta, kiinalaisen tornin Downtownista, hain pään ja osan maailmanpyörästä Santa Monicassa, muutamia rakennusten kattoja, suuren 69-pallon huoltoaseman katolta, tavaraa öljynporauslautalta, rulettipyörän, casinon hissin ja paljon,paljon muuta. Pelin lopussa puistoon saadaan vielä maailmankuulu Hollywood-kyltti, jossa kuitenkin lukee Wasteland. Pelissä tapaat myös ammattilautailijoita, mm. Tony Hawkin Tony Hawk’s AMJAM-skeittikilpailussa sekä Tony Alvan Santa Monicassa, missä pitää harjoitella old-school-skeittitemppuja (esimerkiksi pogo).
Hirvasen koulu

Hirvasen koulu on yksi Uuraisten kunnan kouluista. Koulu sijaitsee Kangashäkin kylässä valtatien 4 varrella. Koulussa on vuosiluokat 1–6 ja 143 oppilasta (2018)
. Seitsemän luokanopettajan lisäksi koululla työskentelevät erityisopettaja ja neljä koulunkäyntiavustajaa. Siivous- ja ruokapalveluyksikkö huolehtii kouluruuan valmistuksesta koulun omassa keittiössä ja tilojen siisteydestä.

Historia

Koulu on perustettu 1954 ja koulurakennusta on sittemmin laajennettu ja korjattu useaan kertaan. Vuonna 2009 hankittiin ensimmäinen osa Mäkelän viipalekouluun. Kolmessa eri vaiheessa Mäkelästä syntyi viiden luokan koulu, missä on myös opettajien huone, rehtorin kanslia ja ryhmätilaa.

Kohti uutta koulua

Uusi koulu rakennetaan kokonaan eri paikkaan Uurasitentien varteen.
Akitsumaru

Valmistus

Nippon Kaiun K.K. tilasi risteililyaluksen Harima Shipbuilding Companylta Aioista. Sen köli laskettiin 17. syyskuuta 1939. Kesäkuussa 1941 keisarillisen Japanin armeija lunasti aluksen muuttaakseen sen maihinnousutukialukseksi. Alukselle rakennettiin lentokansi, mutta ei hangaaria lentokoneiden kuljettamiseksi. Alus laskettiin vesille 24. syyskuuta 1941 nimellä Akitsumaru, valmistuen 30. tammikuuta 1942.

Palvelus

Akitsumaru lähti 6. helmikuuta 1942 Aioista ja saapui kolme päivää myöhemmin Takaoon, josta se lähti 10. helmikuuta edelleen Indokiinaan Cam Rahn Baylle. Alus liitettiin vara-amiraali Takahashin 3. laivastoon, jonka mukana se lähti 56 aluksen saattueessa merelle. Saattue kuljetti 2. jalkaväkidivisioona, joka nousi maihin Merakissa ja Bantraminlahdella.
Yhdysvaltain laivaston sukellusvene USS Crevallen laukaisi 18. marraskuuta 1943 alusta kohden kuusi Mark 13-4A -torpedoa, mutta epäluotettavat torpedot eivät onnistuneet vaurioittamaan Akitsumarua. Alus upposikin vasta vuotta liki myöhemmin 15. marraskuuta 1944 sukellusvene USS Queenfishin torpedoimana. Aluksella oli uppoamishetkellä noin 2 300 miestä, joista 310 saatiin pelastettua seuraavan päivän aikana.
Maneki neko

Maneki neko, onnenkissa (jap. 招き猫, 'kutsuva kissa'), on Aasiassa yleinen vaurauden vertauskuva, onnensymboli ja liiketoiminnan suojelija, jonka alkuperä juontaa Japaniin. Eturaajaa heiluttavaa istuvaa kissaa esittävä patsas asetetaan yleensä kauppojen sisäänkäyntien edustalle tai näyteikkunaan.

Symboliikka

Maneki neko -patsas tai nukke on tehty keramiikasta, ja sen piirteet viittaavat rodultaan Japanin bobtailiin. Sisällä on koneisto, joka liikuttaa kissan tassua ylös ja alas. Länsimaissa liike vaikuttaa tervehtimiseltä tai hyvästijätöltä, koska tassu osoittaa alas, mutta Aasian kulttuureissa se ymmärretään luokseen kutsumiseksi tai pyytämiseksi.

Historia

Maneki nekon synty ja alkuperä on hämärän peitossa. Se ilmestyi Japaniin luultavasti Edo-kauden lopulla, mutta varhaisimmat luotettavat maininnat siitä ovat peräisin Meiji-kaudelta 1870-luvulta. Symboli mainitaan sanomalehtiartikkelissa 1876, ja tiedetään että kimonoon puettuja Maneki neko -patsaita käytettiin osakalaisessa pyhäkössä samoihin aikoihin. 1900-luvun alussa tapa oli jo yleistynyt ja laajalle levinnyt.
Saunags

Saunags (liiviksi Sǟnag) on kylä Latvian Liivinrannan kulttuurihistorian suojelualueella. Kylä mainitaan historiallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1310. 1930-luvulla kylässä asui vielä 49 liivin kieltä osannutta ja 11 käytti sitä kotikielenään. Vuonna 1936 kylän koulu siirrettiin Vaideen. Nykyisin kylässä asuu ympäri vuoden vain muutama asukkaita, mutta kesäisin ihmisiä on enemmän.
Montezuma II

Montezuma II (myös esimerkiksi Moctezuma II tai Moteuczomah Xocoyotl ) (1466–1520) oli asteekkien yhdeksäs ja samalla viimeinen itsenäinen hallitsija. Hän hallitsi Asteekkivaltakuntaa vuosina 1502–1520 ja sai surmansa espanjalaisvalloituksen yhteydessä.

Elämä

Montezuma oli asteekkihallitsija Axayacatlin poika ja menestyksekäs sotilas myöhemmän hallitsijan ja setänsä Ahuitzotlin armeijassa. Hän kunnostautui etenkin asteekkien sotaretkillä Tehuantepeciin ja Xoconochcoon. Kun Ahuitzotl kuoli vuonna 1502, Montezumasta tuli asteekkien ehdoton uskonnollinen ja poliittinen johtaja eli tlatoani.
Kruunajaissodassaan Montezuma johti armeijansa Nopallaniin 640 kilometrin päähän asteekkien pääkaupungista Tenochtitlánista. Hän valloitti linnoitetun kaupungin ja toi mukanaan suuren sotasaaliin ja joukon sotavankeja uhrattavaksi.
Montezuma laajensi tlatoanin valtaa vähentämällä sisäministerin valtaa, minkä seurauksena hänestä tuli koko Kolmiliiton kiistaton johtaja. Montezuma myös nosti ylimystön statusta erottamalla heidät muusta yhteiskunnasta korostamalla arvonimiä, asuja, arvomerkkejä ja hovietikettiä.
Montezuman hallitsema valtakunta ulottui Meksikon pohjoisosista nykyajan Guatemalaan asti. Hän laajensi valtakuntaansa edelleen ja kävi neljä suurta sotaa. Vain idän taraskit ja lännen tlaxcalanit onnistuivat vastustamaan asteekkien valloituspyrkimyksiä.
Montezuman suuressa palatsissa Tenochtitlánissa oli riippuvia puutarhoja, kymmenen huoneen lintutalo vesialtaineen sekä yksityinen eläintarha, jonka satojen eläinten joukossa oli jaguaareja, kotkia, puumia, kettuja ja käärmeitä. Palatsissa asui myös kääpiöitä, kyttyräselkiä ja albiinoja. Asteekkikuningasta palveli 3000 avustajaa. Kuninkaalla oli tapa syödä ylelliset ateriansa kultaisen sermin takana yksin jonglöörien ja akrobaattien viihdyttämänä. Hän piti lintujen metsästämisestä puhallusputkella ja oli kiinnostunut taiteesta, astrologiasta ja filosofiasta. Kuninkaalla oli myös tapana käydä useita kertoja pyhiinvaellusmatkalla Teotihuacánin kaupungissa.
Montezuma oli huolissaan asemastaan, sillä asteekkien valta oli huteralla pohjalla ja alistetut heimot aloittivat kapinoita. Hän tarkkaili jatkuvasti enteitä ja kyseli ennustajilta neuvoja. Kun Montezuma kuuli muukalaisten, espanjalaisen Hernán Cortésin johtamien konkistadorien saapuneen suurilla laivoillaan rannikolle, hän yritti ensin lahjoa espanjalaisia. Arvokkaat lahjat kuitenkin vain ruokkivat kullanhimoisten espanjalaisten nälkää. Cortés marssi Tenochtitlániin elokuussa 1519. Montezuma päästi hänet kaupunkiinsa, ja aluksi johtajien välit olivat ystävälliset. Kaksi viikkoa myöhemmin espanjalaiset kuitenkin vangitsivat Montezuman ja määräsivät tämän julistamaan kuuliaisuuttaan Espanjan kuninkaalle. Cortésin poistuttua väliaikaisesti kaupungista siellä puhkesi taisteluita ja asteekit valitsivat uudeksi johtajakseen Cuitláhuacin. Espanjalaiset määräsivät Montezuman lepyttämään kansaansa, mutta hän sai kiven päähänsä ja kuoli. Elokuussa 1521 käytiin viimeinen taistelu, jossa espanjalaiset ja heidän intiaaniliittolaisensa kukistivat asteekit ja tuhosivat Tenochtitlánin.
Taina Ojaniemi

Taina Maria Ojaniemi (aik. Kolkkala, o.s. Uppa, s. 24. lokakuuta 1976 Pori) on suomalainen keihäänheittäjä, joka edusti Porin Tarmoa vuoteen 2003, ja on sen jälkeen edustanut Porin Yleisurheilua.
Ojaniemi voitti 1994 Kalevan kisoissa SM-hopeaa tuloksella 58,50. Hänet valittiin Suomen joukkueeseen saman vuoden Helsingin EM-kisoihin, joissa hän heitti kymmenenneksi. Seuraavana vuonna hän voitti sisäratojen SM-hopeaa heitettyään 63,52. Myöhemmin samana vuonna hän voitti pronssia Kalevan kisoissa ja karsiutui Göteborgin MM-kisoissa. Hän kilpaili Atlantan olympialaisissa 1996, mutta karsiutui. Seuraavana vuonna hän voitti Kalevan kisoissa hopeaa, mutta karsiutui Ateenan MM-kisoissa. Hän karsiutui myös Budapestin EM-kisoissa 1998. Hän voitti nuorten alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden 1994.
Kolkkala sijoittui 1999 Kalevan kisoissa kolmanneksi tuloksella 58,13. Samana vuonna Sevillan MM-kisoissa hän selviytyi loppukilpailuun, jossa sijoittui kymmenenneksi heitettyään 59,83. Seuraavana vuonna Lahden Kalevan kisoissa hän voitti hopeaa tuloksella 60,01. Myöhemmin samana vuonna hän karsiutui Sydneyn olympialaisissa. Edmontonin MM-kisoissa 2001 hän selviytyi loppukilpailuun, jossa sijoittui kahdenneksitoista. Vuonna 2002 Kolkkala voitti SM-pronssia. Hän heitti Münchenin EM-kisoissa seitsemänneksi.
Kolkkala heitti 2003 Kalevan kisoissa pronssia. Saman vuoden Pariisin MM-kisoissa hän oli kymmenes. Seuraavana vuonna hän voitti jälleen SM-pronssia Vaasan Kalevan Kisoissa. Ateenan olympialaisissa hän selviytyi finaaliin, jossa heitti kymmenenneksi. Kolkkala voitti SM-pronssia Porin Kalevan Kisoissa 2005 sekä Jyväskylän Kalevan Kisoissa 2006. Hän voitti 2007 sisäratojen SM-hopeaa. Samana vuonna hän karsiutui ensimmäisenä Osakan MM-kisoissa finaalista tuloksella 59,52 . Kalevan kisoissa 2008 Kolkkala saavutti hopeaa.
Kolkkala on keihäänheitossa uuden keihäsmallin Suomen kaikkien aikojen tilastossa toisena Paula Tarvaisen jälkeen.

Yksityiselämä

Ojaniemi työskentelee poliisina ja on ollut ammattinsa tiimoilta mukana televisiosarjassa Poliisit. Hänellä on vuonna 2006 syntynyt tytär. Hän erosi ex-miehestään vuonna 2012 ja avioitui kesällä 2016 myös Poliisit-sarjasta tutun Janne Ojaniemen kanssa. Heille oli syntynyt yhteinen poika marraskuussa 2015.  Ojaniemi osallistui Selviytyjät Suomi -tosi-tv-ohjelmaan, joka esitettiin Nelonen-kanavalla syksyllä 2019.
Miroslav Hroch

Miroslav Hroch (s. 1932 Praha) on tšekkiläinen historiantutkija ja Prahan yliopiston professori, joka tunnetaan kansainvälisesti parhaiten kansallisten liikkeiden kehitystä koskevasta teoriastaan.
Hroch opiskeli vuodesta 1951 Kaarlen yliopistossa Prahassa, valmistui maisteriksi 1956 ja väitteli tohtoriksi 1962. Hän on ollut Kaarlen yliopistossa yleisen historian apulaisprofessorina 1956–1968, dosenttina 1968–1989 ja professorina vuodesta 1989. Hän on ollut vierailevana luennoitsijana monissa ulkomaisissa yliopistoissa.
Hrochin tärkeimmät nationalismia ja kansakuntien syntyä koskeneet tutkimukset ilmestyivät jo 1960-luvulla saksan ja tšekin kielellä, mutta englanninkielisen lukijakunnan ulottuville ne tulivat vasta 1980-luvulla tehtyjen käännösten myötä. Hroch tutki varsinkin kansallisten liikkeiden syntyä Itä- ja Kaakkois-Euroopassa 1800-luvun lopulla. Parhaiten Hrochin analyysista tunnetaan hänen teoriansa kansallisten liikkeiden kolmesta kehitysvaiheesta. Vaiheessa A pieni joukko aktivisteja ryhtyy tekemään akateemista tutkimusta oman etnisen ryhmänsä kielellisistä, historiallisista ja kulttuurisista ominaisuuksista. Vaiheessa B aktivistien seuraava sukupolvi pyrkii houkuttelemaan mahdollisimman paljon etnisen ryhmänsä jäseniä mukaan kansakunnan rakentamiseen. Vaiheessa C kansallinen tietoisuus leviää suurten joukkojen keskuuteen ja kansallinen liike muuttuu todelliseksi joukkoliikkeeksi. Hrochin mallin avulla voidaan luokitella eurooppalaisia kansallisia liikkeitä ja vertailla niiden kehitysvaiheita. Hroch esitteli mallin vuonna 1968 julkaistussa tutkimuksessaan Die Vorkampfer der nationalen Bewegungen bei den kleinen Völkern Europas, jossa hän käytti yhtenä esimerkkimaana myös Suomea. Suomalaisen Osmo Jussilan mukaan Hrochin malli sopii kuvaamaan myös Suomen historiaa, mutta Hroch sijoitti Suomen tapauksessa kaikki vaiheet liian aikaisiksi, esimerkiksi vaiheen C jo 1860-luvulle, kun Jussilan mukaan oikea ajankohta olisi vasta 1900-luvun alussa.
Mikko Sillanpää

Mikko Sillanpää (3. elokuuta 1925 Mynämäki – 12. marraskuuta 1992) oli suomalainen maataloustieteilijä. Hän oli maatalousmaantutkija, ja hän tutki maaperäkemiaa, -fysiikkaa ja agrogeologiaa. Hän oli vuodesta 1963 Maatalouden tutkimuskeskuksen maantutkimusosaston johtaja professorin arvonimellä. Hän jäi professorin virasta eläkkeelle 1989, mutta tutkimustyö jatkui hänen kuolemaansa asti.
Kirgisian tulppaanivallankumous

Kirgisian tulppaanivallankumous on tapahtuma, missä mieltään osoittava Kirgisian oppositio pakotti Kirgisian presidentin Askar Akajevin eroamaan presidentin tehtävistä maaliskuussa 2005.
24. maaliskuuta 2005 oppositio valtasi presidentinpalatsin Kirgisian pääkaupungissa ja presidentti pakeni Venäjälle kuitenkin väittäen menneensä vierailulle Venäjälle ja olevansa edelleen presidentti. Kirgisian valtiosäännön mukaan presidentin on jätettävä eroanomuksensa parlamentille hyväksyttäväksi parlamentissa.
29. maaliskuuta 2005 Akajev totesi Moskovasta, että hän on laillinen presidentti ja että väliaikaisen hallituksen pääministerin hallinto on laiton.
4. huhtikuuta 2005 Akajev antoi eroanomuksensa Moskovaan häntä tapaamaan tulleelle kirgisialaisvaltuuskunnalle, minkä Kirgisian parlamentti hyväksyi 11. huhtikuuta 2005.
Park Ju-yeong

Seurajoukkueura

Ju-yeong on edustanut seuratasolla muun muassa Englannin Valioliigan Arsenalia ja espanjalaista Celta Vigoa.

Maajoukkueura

Maajoukkueessa Ju-yeong on pelannut 61 ottelua, joissa hän on tehnyt 25 maalia. Hän edusti maataan MM-kisoissa 2006 ja pelasi joukkueen viimeisessä alkulohko-ottelussa avauskokoonpanossa. Hänet valittiin myös vuoden 2010 MM-kisoihin, joissa hän teki oman maalin Argentiinaa vastaan. Ju-yeong on kunnostautunut maajoukkueissa etenkin viimeistelyssä, sillä hän on tehnyt aikuisissa maalin keskimäärin noin joka kolmannessa ottelussa. Alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa luku oli vielä kovempi, jopa 1,9 maalia ottelua kohden.