Martin Scheinin

Martin Scheinin (s. 4. marraskuuta 1954 Helsinki) on kansainvälisen lain ja ihmisoikeuksien professori European University Institutessa Firenzessä, missä hän aloitti vuonna 2008. Syksyllä 2019 Scheinin aloittaa Lapin yliopistossa osa- ja määräaikaisena alkuperäiskansaoikeuden professorina. Ennen Firenzeä Scheinin toimi Åbo Akademin valtio-oikeuden ja kansainvälisen oikeuden professorina vuosina 1998–2008 ja samaan aikaan myös sen Ihmisoikeusinstituutin johtajana. Lukuisissa kansainvälisissäkin luottamustehtävissä toiminut Scheinin väitteli oikeustieteen tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1991 aiheenaan Ihmisoikeudet Suomen oikeudessa.
Scheininin isä on hammaslääketieteen tutkija Arje Scheinin.

Ura

Scheinin oli 1997–2004 kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen toteuttamista valvovan Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuskomitean jäsen. Vuosina 2005–2011 hän toimi YK:n erityisraportoijana ihmisoikeuksien turvaamisesta terrorisminvastaisessa taistelussa. Scheinin on sanonut että Atalanta-operaatiossa vangitut merirosvot pitäisi tuoda Suomeen tuomittavaksi, eikä päästää vapaaksi.
Scheinin opiskeli Turussa biologiaa, mutta mentyään mukaan opiskelijapolitiikkaan hän siirtyi oikeustieteelliseen. 
Scheinin oli Jarmo Lindénin mukaan 1970-luvulla SKDL:n enemmistön linjauksia noudattaneen Turun akateemisen sosialistiseuran (TuASS) keskeinen toimija. Hän työskenteli SKDL:n eduskuntaryhmän palveluksessa juristina 1980-luvun alkupuolen. Scheinin kuului 1980-luvun alussa Suomen kommunistiseen puolueeseen, jonka keskuskomiteaan hänet valittiin edustajakokouksessa 1981. 1980-luvun lopussa Scheinin siirtyi kokopäivätoimiseksi tutkijaksi Oikeuden rajat -tutkimushankkeeseen. Hän toimi vuonna 1989 Demokraattisten lakimiesten Demlan puheenjohtajana.
Amnesty Internationalin Suomen osasto palkitsi vuonna 2011 Scheininin ihmisoikeuksien hyväksi tehdystä työstä.

Kiista tiedustelulaeista

Puolustusministeri Jussi Niinistö kyseenalaisti Scheininin motiivit tiedustelulakikeskustelussa. Niinistö viittasi myös Scheininin poliittisen menneisyyteen, mutta ei kuitenkaan suostunut yksilöimään kohtia, joissa Scheinin on väärässä. Tiedustelulain valmistelua ovat kritisoineet muutkin oikeusoppineet. Scheinin vastasi kritiikkiin poliittisesta menneisyydestään, että hänestä tuli sittemmin liberaali ja hänen arvomaailmansa ovat kansainväliset ihmisoikeudet.
Niinistön mukaan Scheinin lähetti jo syyskuussa 2017 avoimen kirjeen SDP:n, vihreiden, vasemmistoliiton ja RKP:n eduskuntaryhmille, jossa hän ajoi tiedustelulakien vesittämistä. Niinistön viittasi myös ulkoparlamentaariseen eduskunnan painostukseen sosiaalisen median välityksellä. Marraskuussa 2018 Scheinin oli väittänyt että eduskunta tulisi tiedustelulakien käsittelyssä tietoisesti tekemään perustuslainvastaisia ratkaisuja.
Oikeuskansleri Tuomas Pöystille on tehty Niinistön kommenteista kantelu, ja hän arvioi ne. Scheinin teki myös poliisille tutkintapyynnön Niinistön blogikirjoituksesta. Poliisi katsoi blogikirjoituksen kuuluvan ministerin virkatehtäviin piiriin ja jätti tapauksen tutkimatta. Suomen perustuslain mukaan eduskunta arvioi hoitaako valtioneuvoston jäsen tehtäviään asiallisesti ja lain mukaan.