Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunta

Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunta (TKY) oli Teknillisen korkeakoulun opiskelijoiden ylioppilaskunta ja palvelu- ja etujärjestö jossa oli n. 10 500 jäsentä lakkauttamishetkellään vuoden 2009 lopussa.

Historia

TKY:n historian lasketaan alkaneen Teknologföreningenin perustamisesta vuonna 1872, ja se on Suomen toiseksi vanhin ylioppilaskunta. Vuonna 1884 Teknologföreningen jakaantui ruotsinkieliseen Teknologföreningeniin ja suomenkieliseen Polyteknikkojen Yhdistykseen, josta myöhemmin muodostui Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunta. TKY ylläpiti TKY:n Polyteekkarimuseota, joka on Suomen vanhin opiskelijoiden kulttuurihistoriaa esittelevä museo.
Aalto-yliopiston perustamisen myötävuoden 2010 alusta TKY yhdistyi Helsingin kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan (KY) ja Taideteollisen korkeakoulun ylioppilaskunnan (TOKYO) kanssa Aalto-yliopiston ylioppilaskunnaksi. TKY lakkasi näin olemasta, ja teekkarikulttuurin ylläpitäminen siirtyi AYY:n teekkarijaostolle ja entistä voimakkaammin teekkarikilloille.

Talous

TKY omistamissa asunnoissa Espoon Otaniemessä asui vuonna 2009 noin 2300 opiskelijaa. TKY omisti vuonna 1966 valmistuneen Dipoli-talon.

Organisaatio

Ylioppilaskunnan toiminnot jakaantuivat järjestötoimintaan, asuntolatoimintaan sekä sijoitustoimintaan. Ylintä päätäntävaltaa käytti 45-henkinen edustajisto, joka valitsi hallituksen, pääsihteerin, ylioppilaskunnan Polyteekkari-lehden päätoimittajan ja taloustoimikunnan toimintaa toteuttamaan.
Järjestötoiminta sisälsi teekkarien edunvalvontaa erityisesti koulutus-, opinto- ja sosiaalipoliittisissa asioissa sekä palvelujen tarjoamista ja tapahtumien järjestämistä. TKY tarjosi palveluja jäsenistölle suoraan sekä TKY:n jäsenten muodostamien yhdistysten kautta. Järjestötoiminnan henkilöstön esimiehenä toimi pääsihteeri.
Asuntolatoiminta vastasi TKY:n omistamien opiskelija-asuntojen vuokraamisesta ja ylläpidosta. Asuntolatoiminnan osa-alueeseen sisältyivät myös Polyteekkari-lehti sekä kaapelitelevisioasema OUBS. Asuntolatoiminta toimi kyläsenaatin ja taloustoimikunnan ohjauksessa ja talousjohtaja oli henkilöstön esimies.
Sijoitustoiminnan tehtävänä oli huolehtia ylioppilaskunnan omaisuuden turvatusta hoidosta. Sijoitustoimintaa johti talousjohtaja taloustoimikunnan antamien suuntaviivojen mukaan.

Edustajisto

Edustajistoon valittiin suhteellisilla vaaleilla 45 jäsentä joka toinen vuosi. Edustajistolla oli kaksi pysyvää toimikuntaa: sääntövaliokunta ja yleisvaliokunta. Ennen vuonna 1953 toimintansa aloittanutta edustajistoa ylioppilaskunnan ylin päättävä elin oli ylioppilaskunnan kokous.

Hallitus

Hallinto- ja toimeenpanovaltaa käytti yhdeksän jäseninen hallitus. Jokaisella hallituksen jäsenellä oli yleensä oma vastuualueensa, jonka toiminnasta hän vastasi yhteistyössä kyseisen vastuualueen sihteerin kanssa.

Jäsenet ja toiminta

TKY:n jäseniä olivat kaikki Teknillisessä korkeakoulussa tekniikan kandidaatin, diplomi-insinöörin, arkkitehdin tai maisema-arkkitehdin tutkintoa suorittavat opiskelijat eli teekkarit.

Ikiteekkari

Ikiteekkarin arvonimi ja ketjun käyttöoikeus oli ylioppilaskunnan arvokkain kunnianosoitus. Ikiteekkarin arvonimi ja ketju sai olla korkeintaan yhdellä henkilöllä kerrallaan. Edustajisto saattoi myöntää Ikiteekkarin arvonimen ja ketjun ylioppilaskunnan entiselle jäsenelle erityisistä ansioista. TKY:n yhdistyttyä Aalto-yliopiston ylioppilaskuntaan Ikiteekkarin arvonimen ja ketjun käyttöoikeuden myöntäminen siirrettiin Pyöreän Tornin Kilta ry:n (PTK) vastuulle.
Ikiteekkarin arvonimi on kautta aikojen myönnetty vain kolme kappaletta. TKY myönsi arvon vuonna 1956 Bernhard Wuolteelle ja vuonna 2002 Björn 'Nalle' Westerlundille. Vuonna 2012 Ikiteekkarin arvonimi myönnettiin Krister Ahlströmille.

Kunniajäsenet

Edustajisto saattoi kutsua ylioppilaskunnan luottamustoimessa olleen tai muuten ylioppilaskunnan toimissa erittäin ansioituneen ylioppilaskunnan silloisen tai entisen jäsenen ylioppilaskunnan kunniajäseneksi.