google/wiki40b huggingface dataset:
Jälkiä jättämättä

Tuotanto

Jälkiä jättämättä -sarjaa tuottavat Fox Television Studios ja Fuse Enterainment. TV-sarjan ensimmäisen jakson ensi-ilta oli amerikkalaisella AMC-kanavalla 3. huhtikuuta 2011. Toisen tuotantokauden ensimmäinen jakso esitettiin 1. huhtikuuta 2012. AMC tiedotti peruuttavansa sarjan tilauksen heinäkuussa 2012, mutta uudelleenneuvoteltuaan Fox Television Studiosin ja Netflixin kanssa tilasi sitä kolmannen tuotantokauden. Sarja peruutettiin AMC:n toimesta uudestaan syksyllä 2013, mutta Netflix ilmoitti marraskuussa 2013 tilanneensa neljännen tuotantokauden, joka sisältäisi sarjan päättävät kuusi jaksoa. Koko neljäs tuotantokausi julkaistiin Netflixissä maailmanlaajuisesti 1. elokuuta 2014. Suomessa sarjaa ovat esittäneet MTV3 ja Sub.
Sarjan pääosaa, poliisi Sarah Lindeniä esittää Mireille Enos. Muissa rooleissa nähdään muun muassa Michelle Forbes, Brent Sexton, Billy Campbell ja Joel Kinnaman. Enos ja Forbes ovat saaneet rooleistaan Primetime Emmy -ehdokkuudet. Sarja oli ehdolla myös neljän muun Emmy-palkinnon voittajaksi.

Tarina

Sarja kertoo nuoren Rosie Larsenin murhan tutkimuksista sekä Rosien kuoleman vaikutuksista hänen lähipiiriinsä. Sarjan tapahtumat sijoittuvat Seattleen. Tarinaa kerrotaan yhtä aikaa kolmesta vastakkaisesta näkökulmasta, jotka kaikki ovat kytköksissä murhaan. Kolme osapuolta koostuvat juttua tutkivista etsivistä, surevasta perheestä ja murhaepäillyistä.
Päähenkilö on poliisi Sarah Linden, joka on myös teini-ikäisen pojan yksinhuoltaja. Sarjassa käsitellään myös poliisien ja muiden tärkeimpien henkilöiden ihmissuhteita sekä poliitikko Darren Richmondin vaalikampanjaa.
Jääpallon SM-sarja 1941

Mitalijoukkueiden kokoonpanot

HIFK:n mestarijoukkue: Mika Tiivola (mv), Herbert Lundström (mv), Paul Wanner, Frans Karjagin, Walter Svanström, Torsten Svanström, Leo Karjagin, Charles Terenius, Erik Åberg, Olof Strömsten, Odert Forsstedt, Hans Byman ja Lars Tiivola.
Susien hopeajoukkue: Väinö Taivainen, Yrjö Leppänen, Eino Kanerva, Eino Luukkonen, Allan Lagerström, Kaarlo Hahl, Samuli Lamppu, Erkki Kariluoma, Sakari Salo, Heikki Loikkanen ja Leo Turunen
HJK:n pronssijoukkue: Risto Rinne (mv), Kalervo Seppola, Pentti Leskinen, Pentti Valio, Aatos Lehtonen, Otso Puro, Kurt Weckström, Eino Virtanen, Tor Wikberg, Lauri Ruuttu ja Leo Laaksonen
Hakalan koulu

Hakalan koulu on peruskoulu Kotkassa kaupungin itäosassa entisen Karhulan kauppalan alueella. Koulussa toimivat vuosiluokat 1–6 ja sen oppilasmäärä on noin 170 (2011).

Historia

Hakalan koulun historia alkaa Sunilan yhteiskoulun perustamisesta vuonna 1960. Koulu oli aluksi 5-luokkainen oppikoulu. Arkkitehti Osmo Siparin suunnittelema koulurakennus valmistui vuonna 1961. Voimistelusali valmistui vuonna 1964. Vuonna 1967 koulu muuttui 8-luokkaiseksi oppikouluksi ja lukiosiipi valmistui vuonna 1969. Vuonna 1974 peruskoulujärjestelmään siirryttäessä koulun uudeksi nimeksi tuli Hakalan peruskoulun yläaste ja lukio. Lukion nimi vaihtui vuonna 1985 Sunilan lukioksi. Lukio lakkautettiin vuonna 1991 ja yläaste vuonna 1995.
Nykymuotoinen Hakalan koulu syntyi vuonna 1995, jolloin Metsäkulman ja Sunilan ala-asteet, Tapion erityiskoulu sekä Hakalan yläaste lakkautettiin ja koulusta muodostettiin peruskoulun vuosiluokat 1–6 käsittävä oppilaitos.
Infinitiivi

Infinitiivi eli nimitapa on verbin substantiivinen nominaalimuoto. Toisin sanoen verbiä, joka on infinitiivimuodossa, käytetään kuten mitä tahansa substantiivia. Se taipuu sijamuodoissa ja toimii lauseenjäsenenä kuten nominit.
Suomen kielessä vain MINEN-infinitiivi taipuu kaikissa sijamuodoissa; A-, E-, MA- ja MAINEN-infinitiivit taipuvat vain jossain sijamuodoissa. Persoonamuodot ovat nominien persoonamuotoja, eivät verbien persoonamuotoja.

Suomen infinitiivi

Suomen kielessä on neljä infinitiivimuotoa, ja ensimmäisellä infinitiivillä on kaksi muotoa.
Etikka

Valmistusmenetelmät

Alkuperäinen menetelmä on ollut viinin jättäminen avoimeen astiaan niin pitkäksi aikaa, että siitä tulee etikkaa eli hapanviiniä, jota ranskan kielen sana vinaigre alkujaan tarkoittaa. Menetelmällä ei kuitenkaan synny kovin korkealaatuista viinietikkaa.

Orléansin menetelmä

Tunnetuin vanhoista viinietikan valmistusmenetelmistä on Orléans-menetelmä, joka oli ensimmäinen laadukasta viinietikkaa tuottava teollinen menetelmä. Se kehitettiin 1670-luvulla Orléansissa Ranskassa. Orléans-pintamenetelmässä viinin annettiin etikoitua makaavissa 200 litran tynnyreissä.
 Orléansin menetelmästä on kehitetty teollinen versio, jossa käytetään teräksisiä pystysäiliöitä. Tässä menetelmässä etikka lämpenee ja etikan aromit haihtuvat.

Muita menetelmiä

Orléansin menetelmän tilalle tuli vähitellen 1800-luvun alkupuolella kehitetty ”pikaetikkamenetelmä” eli lastumenetelmä, jota esimerkiksi Rajamäen tehtaat käytti aloittaessaan etikan valmistuksen 1892. Menetelmässä viini tai muu alkoholipitoinen liuos valutettiin säiliön ritilän päällä olevien puulastujen läpi. Lastuissa olevat etikkabakteerit hapettivat alkoholista etikkaa. 
Sittemmin on siirrytty yleisesti submerssimenetelmään, jossa liuoksessa elävät bakteerit hapettavat etikkaa etanolista.

Funktionaalinen käyttö

Omenaviinietikkaa on markkinoitu laihdutustuotteena. Suomen lihavuustutkijat ry:n jäsen dosentti Pertti Mustajoki kuitenkin torjuu ajatuksen huijauksena.
Pikaviestintä

Pikaviestintä on tietoverkon välityksellä tapahtuvaa viestinvaihtoa, jossa keskustelukumppanille lähetetyn tekstin on tarkoitus olla keskustelukumppanin luettavissa lähes välittömästi. Käytännössä viestit yleensä kulkevatkin niin nopeasti, että keskustelu on melkeinpä yhtä välitöntä kuin ääneen käytävä keskustelu.
Tärkeä Internetin pikaviestinnässä käytetty protokolla on IRC (Internet Relay Chat), joka edelleen on aktiivisessa käytössä. IRCin jälkeen on kuitenkin otettu käyttöön useita internetin pikaviestintään tarkoitettuja protokollia, ja niistä suosituimpien ajatellaan usein sopivan kahdenkeskiseen yhteydenpitoon IRCiä paremmin, kun taas IRC on vahvimmillaan erittäin yhteisöllisessä kanssakäymisessä.
Myös ennen IRCiä oli käytössä pikaviestimiä kuten write ja talk Unixissa, jotka soveltuivat ennen kaikkea kahdenväliseen yhteydenpitoon. Uuden sukupolven Internetin käyttäjien keskuudessa suosituksi nousi kahdenkeskiseen yhteydenpitoon tarkoitettu pikaviestintäprotokolla ICQ, jonka ominaisuuksista päättää nykyään amerikkalainen yhtiö AOL.
Avoimiin, yhteisesti sovittuihin standardeihin perustuva Jabber (XMPP) on seurausta yrityksestä kehittää pikaviestintäprotokolla, joka täyttäisi kahdenkeskisen yhteydenpidon vaatimukset paremmin kuin IRC ja olisi kenen tahansa vapaasti käytettävissä. Jabberia käytetään jo paljon, mutta selvästi sitä suositumpi kahdenkeskisessä pikaviestinnässä on amerikkalaisen yhtiön Microsoft oma pikaviestintäprotokolla, joka on tarkoitettu lähinnä Microsoftin Windows Live Messenger -pikaviestimellä käytettäväksi.
Pikaviestinnän asiakasohjelmaa sanotaan pikaviestimeksi.
Matts von Nandelstadh

Matts (Matti) von Nandelstadh (9. joulukuuta 1862 Kalajoki – 21. marraskuuta 1931) oli suomalainen upseeri ja hallintomies joka oli mukana aktivistien toiminnassa ja palveli myöhemmin Oulun läänin maaherrana.
Von Nandelstadhin vanhemmat olivat nimismies Fredrik von Nandelstadh ja Josefina Karolina Hjelmman. Hän valmistui Haminan kadettikoulusta 1885 ja suoritti voimisteluopettajan tutkinnon 1896. Von Nandelstadh palveli 1. Uudenmaan tarkk'ampujapataljoonassa 1885–1902 yleten luutnantiksi 1888 ja alikapteeniksi 1900. Hän oli myös voimistelunopettajana Helsingin teollisuuskoulussa 1895–1905.
Sotilasuransa jälkeen von Nandelstadh toimi Helsingin kuritushuoneen kanslia-apulaisena 1904–1905, Voima-liiton harjoitusjohtajana 1905–1906 sekä Tampereen poliisimestarina 1906–1907. Hän toimi sen jälkeen ensin apulaispäällikkönä Kymin uittoyhtiössä 1907–1908 ja päällikkönä Kokemäenjoen uittoyhdistyksessä 1908–1912. Vuosina 1912–1917 von Nandelstadh johti omistamaansa Haapamäen tärpätti- ja tervatehdasta. Suomen itsenäistyttyä hän oli Oulun läänin maaherrana 1917–1925.
Kari Rentola

Kari Tapani Rentola (s. 13. marraskuuta 1952 Helsinki) on suomalainen teatteriohjaaja, joka toimi Teatterikorkeakoulun rehtorina.  
Kari Rentola syntyi agronomi Antti Rentolan ja Hely Puron perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1980 on koulutusjohtaja Marja Anitta Pankkonen. Rentola tuli ylioppilaaksi 1973 ja valmistui Suomen teatterikoulun ohjaajalinjalta 1979. Hän toimi Lahden kaupunginteatterin ohjaajana 1979–1983 ja johtajana 2001–2006. Helsingin kaupunginteatterin ohjaaja Rentola oli  1983–1990. Teatterin apulaisjohtaja hän oli vuodesta 2007 vuoteen 2017 asti. Teatterikorkeakoulun rehtorina Rentola työskenteli 1991–1997 ja freelanceohjaaja  1998–2001.  Rentola on myös dramatisoinut näytelmiä ja julkaissut näytelmän Oy Pelastakaa Miehet Ab (1999).
Kirjat Shmona

Vuoden 1974 terrori-isku

Kirjat Shmonassa tapahtui vuonna 1974 terrori-isku. 11. huhtikuuta vuonna 1974 Palestiinan vapautuksen kansanrintama -niminen terroristijärjestö tunkeutui kaupungissa sijaitsevaan vuokrataloon surmaten 16 ihmistä. Partio johon kuului kolme terroristia oli aiemmin toisella paikkakunnalla surmannut kaksi israelilaista sotilasta. Terroristit, kaksi syyrialaista ja yksi irakilainen olivat saapuneet Israeliin Libanonin puolelta ja tunkeutuneet Metullan ja Misgav Aminin kylien väliseltä alueelta. Nämä pääsivät pakenemaan takaa-ajavilta israelilaisilta partioilta ja päätyivät Kirjat Shamonaan jossa he miehittivät vuokratalon. Terroristit avasivat tulen poliisipartiota vastaan ja toteuttivat verilöylyn, jossa talon vuokralaiset surmattiin käsikranaatein ja automaattiasein. Kaksi lasta, viisi naista ja kolme siivilimiestä saivat surmansa. Kolme lasta, jotka olivat kätkeytyneet talon porttikäytävään pelastuivat.
Kirjat Shmanonan verilöyly nostatti Israelissa katkeruuden ja vihan tunteita. Pääministeri Golda Meir syytti Libanonia, että se oli tehnyt tihutyön mahdolliseksi. Libanonin viranomaiset torjuivat arvostelun. Mielensoituksia esiintyi Israelissa. Mielenosoitukset olivat kohdistuneet Libanonia sekä Palestiinan vapautusjärjestöä ja hallitusta vastaan joka ei mielenosoittajien mukaan ollut piitannut turvallisuusjärjestelyistä. Palestiinan vapautuksen keskuskomitean johtaja Abdul Abbas väitti että tekijät tulivat Israelin eivätkä Libanonin puolelta.
13. huhtikuuta  Israelin armeijan kommandot suorittivat hyökkäyksen Libanonin puolelle olevaan rajakylään. Samaan aikaan Israelin ilmavoimat hyökkäsivät Hermonin vuorilla syyrialaisten kohteisiin. Kommando-iskun aikana räjäytettiin 24 taloa ja otettiin 13 vankia. Israelin puolustusministeri Moshe Dayan ilmoitti että vangeiksi otettua 13 henkilöä kuulusteltaisiin ja rangaistaisiin jos heidän havaittaisiin syyllistyneen Kirjat Shmonan veritekoihin.
Westland (Alankomaat)

Talous

Westland on tunnettu kukista ja vihanneksista. Naaldwijkissä sijaitsee maailman suurimman kukkahuutokaupan, FloraHollandin toimipaikka. FloraHollandin kautta kulkee kukkia muun muassa Euroopan alueelle.
Westlandilla on noin kahdeksan kilometrin pituinen rantaviiva. Ter Hejden, Monsterin ja 's-Gravenzanden on rannoilla on lomakeskuksia.
Pale (paini)

Pale (m.kreik. πάλη, palē) eli kreikkalainen paini oli antiikin kreikkalainen painilaji, joka oli mukana esimerkiksi Olympian kisojen ohjelmassa. Kreikkalaista painia ei tule sekoittaa nykyaikaiseen kreikkalais-roomalaiseen painiin.
Pale oli pystypainia, jossa kilpailijat pyrkivät kaatamaan toisensa maahan. Tätä varten urheilijoilla tuli olla vahva ylävartalo. Painia pidettiin erityisen sopivana lajina nuorisolle ja se oli keskeinen osa poikien kasvatusta. Palen nimestä tuli myös painisalin nimitys palaistra.

Paini Olympian kisoissa

Olympian kisoissa paini otettiin mukaan kisaohjelmaan 18. olympiadin kisoissa vuonna 708 eaa. Lisäksi kisoihin kuului poikien paini, joka otettiin ohjelmaan 37. olympiadin kisoissa vuonna 632 eaa. Lajia harjoiteltiin Olympian palaistrassa ja se suoritettiin Olympian stadionilla. Antiikin Kreikan tunnetuin painimestari oli Milon Krotonilainen, joka voitti painin viisissä Olympian kisoissa peräkkäin vuosina 532–516 eaa. ja jo tätä ennen poikien painin vuonna 540 eaa.
Seuraavassa luetellaan painin ja poikien painin tunnetut voittajat Olympian kisoissa. Luettelo perustuu Foundation of the Hellenic World -säätiön kokoamaan tietokantaan, johon on koottu antiikin ajalta säilyneet tiedot kisojen voittajista (katso myös: luettelo Olympian kisojen voittajista). Säilyneet tiedot ovat epätäydellisiä.
Koululakko ilmaston puolesta

Koululakko ilmaston puolesta eli ilmastolakko (engl. School strike for climate, Fridays for Future, Youth for Climate, Youth Strike for Climate) on kansainvälinen koululaisten ja opiskelijoiden liike, jonka tarkoituksena on kiinnittää huomiota ilmastonmuutokseen. 
Vuonna 2015 joukko riippumattomia opiskelijoita kutsui koululaisia eri puolilta maailmaa olemaan poissa koulusta Pariisin ilmastokokouksen ensimmäisenä päivänä, 30.10.2015. Ilmastolakko järjestettiin yli sadassa maassa ja osallistujia oli yli 50 000. Lakkoliikkeellä oli kolme vaatimusta: 100-prosenttisesti puhdas energia, fossiilisista polttoaineista luopuminen ja ilmastonmuutosten takia pakolaiseksi joutuneiden auttaminen.
Vuonna 2019 koululaisten ilmastolakot laajenivat. Lakkoaallon alkuunpanija on ruotsalainen Greta Thunberg, joka järjesti ensimmäisen mielenosoituksensa elokuussa 2018 Ruotsin valtiopäivätalon edustalla. Liike levisi nopeasti maailmanlaajuiseksi.
Suurimpia ilmastolakkoja on pidetty 15. maaliskuuta 2019, jolloin lakkoon osallistui noin 1,4 miljoonaa koululaista ja opiskelijaa 125 eri maassa, sekä 20. syyskuuta 2019, jolloin lakkoon osallistui miljoonia ihmisiä 150 eri maassa ja New Yorkissa marssi mielenosoituksessa noin 250 000 ihmistä.

Suomessa

Suomessa koululaiset lakkoilivat ilmaston puolesta ensimmäistä kertaa Helsingissä Eduskuntatalon edessä 11. tammikuuta 2019. Kansainvälisenä toimintapäivänä 15. maaliskuuta 2019 mielenilmauksia järjestettiin ainakin 27 eri paikkakunnalla ja niihin osallistui useita tuhansia koululaisia. Helsingissä mielenosoittajia oli enimmillään yli 3 000.
Johan Kristian Lampén

Johan Kristian Lampén (15. maaliskuuta 1821 Hollola – 11. helmikuuta 1882 Helsinki) oli suomalainen kirkonmies ja teologian tohtori sekä moninkertainen pappissäädyn valtiopäiväedustaja.
Lampén oli talollisen poika Hollolasta. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Helsingissä 15.12.1840 (arvosana laudatur äänimäärällä 32), valmistui filosofian kandidaatiksi 16.4.1847 ja maisteriksi 22.6.1847. Teologian kandidaatiksi hän valmistui 25.1.1854 ja vihittiin papiksi Porvoon hiippakunnassa 21.6.1854. Lampénin väitöskirja Om den katholska reformationen under schismens tid hyväksyttiin 20.5.1857, mitä seurasi teologian lisensiaatin tutkinto 27.2.1858 ja 13.5.1863 teologian tohtorin arvo. Johan Kristian Lampén toimi kreikan, heprean ja teologian opettajana Viipurissa ja Kuopiossa vuosina 1854–1869, jolloin hän siirtyi Rantasalmen kirkkoherraksi kuolemaansa 1882 asti. Porvoon tuomiokapitulin jäsen Lampén oli 1873–76. Lampén oli myös valtiopäivämies, joka oli kuolemaansa asti pappissäädyn edustaja kaikilla valtiopäivillä 1867, 1872, 1877–78 ja 1882, jolloin hän kuoli valtiopäivien aikana Helsingissä 11.2.1882.
Johan Kristian Lampénin puoliso oli vuodesta 1859 Selma Adolfina Ottelin (1838–1921). Heillä oli kahdeksan lasta, joista Augusta Lampén piti Helsingissä valmistavaa koulua, Walter Lampén toimi Helsingissä Sörnäisten ruotsalaisen seurakunnan kirkkoherrana ja Ernst Lampén oli lehtori ja kirjailija; tyttäristä Selma Lampén oli naimisissa lähetysjohtaja ja runoilija Jooseppi Mustakallion kanssa, Fanny Lampén teologian tohtori Uno Paunun kanssa ja Anna Lampén professori Karl Olof Lindeqvistin kanssa.
Tommi Paalanen

Ura ja toiminta

Paalanen valmistui filosofian maisteriksi vuonna 2005 teoreettisesta filosofiasta. Hänellä on elämänkatsomustiedon opettajan pätevyys ja hän on ollut Filosofian ja elämänkatsomustiedon opettajat Feto ry:n hallituksen jäsen. Paalanen väitteli huhtikuussa 2015 Helsingin yliopistossa aiheesta "Vapaus ja seksuaalisuus – tutkielmia liberaalista etiikasta".
Paalanen on ollut Suomen seksologisen seuran hallituksen jäsen ja sen eettisen jaoksen puheenjohtaja. Hän pitää Seksualistin päiväkirja -blogia.
Paalanen pitää pornografian ikärajoja Suomessa liian korkeina. Hänen mukaansa porno on pikemminkin hyödyllistä kuin vahingollista. Hänen mukaansa tavallisen pornon ikäraja tulisi laskea 15 vuoteen sekä seksuaalikasvatukseen suunnitellun seksiä peittelemättä kuvaavan materiaalin ikäraja 13 vuoteen. Paalanen ei kannata eläinseksin kriminalisointia Suomessa.
Paalanen oli aloitteentekijänä Helsingin vapaa-ajattelijoiden 4. kesäkuuta 2010 pitämässä kampanjassa, jossa tarjottiin Raamatun vaihtoehdoksi pornolehtiä. Paalanen sai tempauksen ajatuksen Texasin ateistiopiskelijoilta. Heidän tunnuslauseensa oli ”vaihda roskasi roskaan”, toisin sanoen ”väkivaltaa, epäeettisiä elämänohjeita ja naisten alistamista” sisältävä Raamattu olisi suurempi paha kuin porno. Paalasen perusteluissa porno oli sen sijaan myönteinen asia.
Smaragdiharlekiini

Levinneisyys

Smaragdiharlekiinia tavataan Indonesiassa ja Malesiassa. Sen on raportoitu olevan suhteellisen yleinen, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Kalaton (Asikkala, Urajärvi)

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Ruotsalaisen alueella (14.14), jonka Ruotsalaisen lähi-alueeseen (14.141) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,8 metriä mpy.
Athene Alean temppeli

Historia

Temppelin paikka oli toiminut paikallisen Alea-nimisen jumalattaren kulttipaikkana viimeistään mykeneläisellä ajalla. Myöhemmin tämä jumalatar yhdistettiin Atheneen. Pyhäkkö oli saanut alkunsa geometrisellä kaudella. Pausaniaan mukaan sen myyttinen perustaja oli nimeltään Aleos.
Ensimmäinen temppeli rakennettiin paikalle arkaaisella kaudella 600-luvulla eaa. Se tuhoutui tulipalossa vuonna 395/394 eaa. ja korvattiin uudella temppelillä, joka rakennettiin noin vuonna 350 eaa. Sen suunnitteli paroslainen arkkitehti Skopas. Temppeli oli Arkadian tärkein ja koko Peloponnesoksen suurin, ja se oli koko antiikin Kreikan merkittävimpiä kulttikeskuksia. Se toimi erityisesti monien pakolaisten ja turvananojien turvapaikkana.
Augustus vei temppelin kulttipatsaan Roomaan voitettuaan Antoniuksen. Se korvattiin uudella. 400–500-luvulla jaa. temppeli tuhoutui maanjäristyksessä. Viimeistään tämän jälkeen paikalle rakennettiin kirkko. Myöhemmin paikalle syntyi kylä, joka tunnetaan nykyisin nimellä Aléa.
Temppelin arkeologiset tutkimukset alkoivat A. Milchhöferin johdolla vuonna 1879 ja jatkuivat Wilhelm Dörpfeldin johdolla vuonna 1882. Kaivaukset suoritettiin vuosina 1900–1910 Gustave Mendelin ja Charles Dugas'n johdolla. Tuolloin temppelinraunioiden päällä olleet talot purettiin. Kaivaukset suoritti École française d’Athènes eli ranskalainen arkeologinen koulu Ateenassa. Suomalaisista tutkijoista temppeliä on tutkinut Jari Pakkanen.

Rakennus

Temppeli edusti doorilaista tyyliä. Se oli rakennettu kokonaan marmorista. Temppelin stylobaatin koko oli 47,55 x 19,19 metriä. Temppelissä oli 6 x 14 pylvästä, yhteensä 36 pylvästä. Temppelin naos eli cella avautui itään. Sisällä cellassa oli Athenen norsunluinen kulttipatsas, sekä ainakin Pausaniaan aikana Asklepioksen ja Hygieian patsaat. Cellan kummallakin sivustalla oli seitsemän korinttilaista puolipylvästä. Temppelin itäpuolen ovelle johti ramppi, toinen johti temppelin pohjoispuolelta pienemmälle ovelle.
Temppelin päätykolmiokoristelut esittivät erilaisia myyttejä, kuten Kalydonin metsäkarjun metsästystä sekä tegealaista sukua olleen Telefoksen taistelua kreikkalaisia vastaan.
Temppelistä on säilynyt vain perustuksia ja vähäisiä rakenneosia.
Aleksei Kovaljov

Ura

Kovaljov oli ensimmäinen neuvostoliittolainen jääkiekkoilija, joka varattiin NHL:ään ensimmäisellä kierroksella, kun New York Rangers varasi hänet numerolla 15. Kovaljov pelasi NHL-uransa ensimmäiset vuodet New York Rangersissa, kunnes hänet myytiin 1999 Pittsburgh Penguinsiin. Sitä ennen Kovalev oli ehtinyt juhlia Stanley Cupin voittoa vuonna 1994. Kaudella 2000–2001 Kovaljov oli yksi NHL:n parhaita pelaajia. Hän teki runkosarjassa 44 maalia ja 95 pistettä 79 ottelussa sekä pelasi NHL:n tähdistöottelussa.
Kesken kauden 2002–2003 Kovaljov myytiin takaisin New York Rangersiin. Kovalev myytiin jälleen, heti seuraavalla kaudella 2003–2004 Montreal Canadiensiin. Työsulkukauden 2004–2005 Kovalev pelasi Venäjän superliigan Ak Bars Kazanissa. Kun työsulku oli ohi, Kovaljov palasi jälleen Montrealiin, missä hän oli joukkueen ykköstähti yhdessä Saku Koivun kanssa. Kaudella 2007–2008 Kovaljov oli Canadiensin paras maalintekijä ja pistemies. Hänen viimeiseksi kaudekseen Montrealissa jäi kausi 2008–2009, jolloin hän iski 78 ottelussa 65 pistettä.
Kaudeksi 2009–2010 Kovaljov siirtyi Ottawa Senatorsiin kahden vuoden sopimuksella. Kahden kauden aikana hän teki Senatorsille yhteensä 76 pistettä. Kun NHL:n runkosarja 2010–2011 läheni loppuaan, majaili Ottawa sarjataulukossa viimeisenä. Katastrofin keskellä joukkueen GM myi kokeneita pelaajiaan muualle vaihtaen heitä varausvuoroihin. Myös Kovaljov sai lähteä, edessä oli paluu Pittsburghiin. Penguinsissa Kovaljov pelasi sekä runkosarjan lopun (20 ottelua) että kaikki Penguinsin seitsemän pudotuspeliottelua. Kun Pittsburgh putosi pudotuspeleissä aikaisin, koitti Kovaljoville aika etsiä uutta seuraa, sillä Pittsburgh ei jatkosopimusta tarjonnut.
Kovaljov löysi uuden seuran kaudeksi 2011–2012 kotimaastaan Venäjältä. KHL-seura HK Atlant oli konkarihyökkääjän uusi osoite. Kovaljov ei onnistunut Atlantissa odotusten mukaisesti, ja yhteistyö päättyi yhteen kauteen. Tammikuussa 2013 Kovaljov ilmoitti yrittävänsä paluuta NHL:ään ja saikin sopimuksen Florida Panthersin kanssa. Maaliskuussa hän kuitenkin ilmoitti lopettavansa uransa tehtyään 14 ottelussa tehopisteet 2+3=5. Kovaljov pelasi kuitenkin vielä kauden 2013–2014 Sveitsin NLB-sarjassa EHC Visp Sportissa, kunnes ilmoitti uransa päättymisestä lopullisesti.

Maajoukkue

Kovaljov teki debyyttinsä maajoukkueessa vuoden 1992 olympialaisissa, joihin koottiin vielä kerran Neuvostoliiton maajoukkue, vaikka itse valtio olikin jo kaatunut aiemmin. Joukkueen nimi turnauksessa oli Yhdistynyt joukkue eli IVY. Se kantoi lippunaan olympialippua. IVY voitti turnauksessa olympiakultaa. Kovaljov on edustanut olympiaturnausta 1992 lukuun ottamatta maajoukkuetasolla ainoastaan Venäjää. Kovaljov voitti Venäjän paidassa olympiapronssia 2002.
Venäjän jääkiekkomaajoukkueen päävalmentaja Vjatšeslav Bykov valitsi Kovaljovin alustavaan olympiaryhmäänsä 2010, mutta kokenut, tuolloin 37-vuotias Kovaljov ei mahtunut lopulliseen Vancouveriin matkanneeseen joukkueeseen.
M.2

M.2, joka tunnettiin aiemmin nimellä Next Generation Form Factor (NGFF), on liitin oheislaitteiden liittämiseksi tietokoneeseen. M.2-liittimessä on samaan liittimeen sisällytettynä nelilinjainen PCI Express 3.0, SATA 3.0 ja USB 3.0.
M.2:n pääasiallinen tarkoitus on korvata Mini-SATA (mSATA), jota on käytetty mm. SSD-massamuistien liittämisessä kannettaviin tietokoneisiin tms. pieniin laitteisiin. Lisäksi jo nopeimman 6 Gbit/s SATA-väylän nopeus alkaa olla rajoittava tekijä nopeimpien massamuistien kanssa, johon PCI Express -väylä tarjoaa helpotuksen. Suoraan PCIe-väylään liitettyä massamuistia voidaan käyttää AHCI tai NVMe-protokollilla.
M.2-kortit ovat tyypillisesti hyvin pieniä, esim. SSD-levy on kooltaan 42 mm x 22 mm ja paksuudeltaan 2,75 mm.