google/wiki40b huggingface dataset:
Saluki

Ulkonäkö

Salukilla on muiden vinttikoirien tapaan varsin ylväs ulkonäkö, ja siitä heijastuu itämaista tyylikkyyttä ja arvokkuutta. Salukeista löytyy kahta erilaista muunnosta: pitkä- ja sileäkarvainen, joista jälkimmäinen on harvinaisempi. Saluki saa rotumääritelmän mukaan olla minkä värinen tahansa, myös kaikki väriyhdistelmät sallitaan. Ainoastaan brindle (juovikkuus) ei ole toivottua, mutta sitäkin väriä esiintyy. Karva on laadultaan sileää ja pehmeää. Pitkäkarvaisella salukilla pitkää karvaa eli hapsutusta esiintyy korvissa, raajojen takaosissa, tassuissa sekä hännässä. Sileäkarvaisen salukin turkki on kauttaaltaan lyhyt. Salukin rungon pituus on yleensä suunnilleen sama kuin säkäkorkeus, vaikka yleisvaikutelma saattaa antaa aavistuksen suorakaiteenomaisen vaikutelman. Urosten säkäkorkeus on 58−71 cm, nartuilla hieman pienempi. Saluki on kohtuullisesti kulmautunut ja sen alalinja kuroutuu. Salukin ilme on rauhallinen ja silmät ovat kauas katsovat.

Luonne ja käyttäytyminen

Saluki on alkuperäiseltä käyttötarkoitukseltaan näöllä metsästävä ja saaliin kiinniottava koira. Salukilla on yleensä vahva metsästysvietti, ja se osaa metsästää tehokkaasti. Suomessa saluki ei ole metsästyskoirarotu eikä sitä kiinniottavana koirana saa käyttää varsinaisena metsästyskoirana. Metsästysviettiään saluki voi toteuttaa vinttikoirien maasto- ja ratajuoksukokeissa.
Vieraita kohtaan salukit ovat jossain määrin varautuneita, mutta eivät aggressiivisia tai arkoja. Luonteeltaan saluki on suhteellisen pehmeä eikä sillä ole suurta miellyttämisen halua. Omistajalta vaaditaan määrätietoisuutta, kekseliäisyyttä sekä kärsivällisyyttä salukia koulutettaessa. Saluki pysyy yleensä leikkisänä koko elämänsä. Rotu on energinen ja tarvitsee varsinkin nuorena suhteellisen paljon liikuntaa purkaakseen energiaansa. Vanhemmiten saluki on tavallisesti huomaamaton ja rauhallinen perheenjäsen. Salukeilla on yleensä vain vähän vahti- ja vartiointitaipumusta.

Alkuperä

Salukin juuret löytyvät Lähi-idästä ja Pohjois-Afrikasta jo noin 6 000 vuotta eaa. Sitä voidaan pitää ehkä maailman vanhimpana koirarotuna. Rodun ulkonäkö ja käyttötarkoitus ovat säilyneet lähes ennallaan tähän päivään saakka.
Salukeilla oli aivan erityinen asema islaminuskoisten keskuudessa, vaikka uskonnon mukaan koirat ovat yleensä saastaisia. Salukeita pidettiin "Allahin lahjana maailmalle". Salukia ei voinut ostaa, vaan sen saattoi saada ainoastaan lahjaksi. Kiimaisia narttuja suojeltiin uroksilta, jotta rotu pysyisi puhtaana. Kerrotaan, että saluki sai nukkua isäntänsä kanssa teltassa ja syödä samaa ruokaa kuin isäntä.
Suomeen saapui ensimmäinen saluki vuonna 1941. Nykyisin Suomessa rekisteröidään vuosittain noin 70 pentua.

Terveys

Saluki kehittyy hitaasti ja on suhteellisen pitkäikäinen. Saluki on perusterve rotu. Rodussa tavataan sekä autoimmuuni- että sydänsairauksia. Myös allergiat ovat yleistyneet jonkin verran. Salukit voivat saada suuria pentueita, tyypillisesti pentuja on 6−10.
Suomenselän Sanomat

Suomenselän Sanomat (SSS) on Suomenselän alueella Virroilla ilmestyvä paikallislehti, jonka levikkialueeseen kuuluvat myös Ähtäri, Lehtimäki ja Soini. Lehti ilmestyy nykyään kerran viikossa, torstaisin.
Kustantaja Suomenselän Sanomat Oy on alkanut julkaista myös toista paikallislehteä, Ähtärinjärven Uutisnuottaa, joka kattaa SSS:n kanssa täysin saman levikkialueen Virtaita lukuun ottamatta. Näin Suomenselän Sanomat on muotoutunut lähinnä Virtain paikallislehdeksi etenkin, kun otetaan vielä huomioon se, että Viiskunta ja ilmaisjakelulehti Ykköset kilpailevat samoista markkinoista.
Teemu Packalén

Yksityiselämä

Packalén asuu avoliitossa fitness-urheilija Eevi Teittisen kanssa.
Oliver Schnitt

Ura

Schnitt on Helsingin IFK:n oma kasvatti. Hän pelasi juniorina myös lainalla Grankulla IFK:n B-nuorten Mestisjoukkueessa kaudella 2014–2015.
Kaudella 2016–2017 Schnitt debytoi HIFK:n SM-liigajoukkueessa. Hän pelasi ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen liigaottelunsa 21. tammikuuta 2017 vieraissa Pelicansia vastaan. Schnitt merkittiin heti HIFK:n ykköspuolustajapariin Oliwer Kasken viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa lopulta 18.48 minuuttia. Schnitt sai ottelussa myös yhden kahden minuutin jäähyn kampituksesta. Hän pelasi kautensa pääosin HIFK:n A-nuorissa.
Schnitt nousi kaudella 2017–2018 HIFK:n A-nuorten kapteeniksi. Hän johdatti joukkueen kauden päätteeksi A-nuorten SM-pronssiin. Schnitt pelasi kauden aikana myös yhden Mestarien liigan ottelun HIFK:n miesten joukkueessa. Kaudella 2018–2019 hän jatkaa A-nuorten varakapteenina.

Muuta

Schnitt valmistui ylioppilaaksi Brändö gymnasiumista keväällä 2017. Hänen isosiskonsa Emma osallistui laulukilpailu The Voice of Finlandin kolmannelle tuotantokaudelle vuonna 2014 ja hän sijoittui finaalissa toiseksi.
Isao Iwabuchi

Jalkapallomaajoukkue

Isao Iwabuchi edusti Japanin maajoukkuetta vuosina 1955-1958. Hän on osallistunut mm. Kesäolympialaisissa 1956.
The Legend of Drunken Master

Juoni

Brittiläinen suurlähettiläs salakuljettaa kiinalaisia muinaisesineitä ulos maasta. Suurlähettiläs ja hänen apulaisensa saavat vastaansa Zui Quan -eli juopponyrkkeily-taistelulajiin erikoistuneen Wong Fei Hungin, joka aina juotuaan alkoholia tulee paremmaksi taistelijaksi.
Elokuvan lopussa on yli kymmenen minuuttia kestävä taistelukohtaus, jossa Jackie Chan ja Ken Lo (joka on toiminut Chanin henkivartijana) taistelevat. Elokuvakriitikko Roger Ebertin mielestä kohtaus on yksi elokuvahistorian parhaimmista lähitaistelukohtauksista.
Jyväskylän Seudun Palloseura

Jyväskylän Seudun Palloseura (JPS) (entinen Jyväskylän Palloseura) on Jyväskylässä toimiva palloiluseura. JPS:n miesten jääpallojoukkue pelaa Bandyliigassa ja jalkapallojoukkue Kolmosessa.
Jyväskylän Palloseura perustettiin 10. huhtikuuta 1962. Seuran ainoana lajina oli jalkapallo vuoteen 1964, jolloin jääpallotoiminta alkoi. Seura jatkaa jääpallossa Jyväskylän Palloilijoiden (JyP) perinteitä.
Jyväskylän Seudun Palloseura on voittanut jääpallon naisten Suomen mestaruuden vuosina 1985, 1989, 1990, 1991 ja 1992. Kaukalopallossa JPS on voittanut naisten suomen mestaruuden juuri samoina vuosina 1985, 1989, 1990, 1991 ja 1992. Miesten jääpallojoukkue pelasi pääsarjassa ensimmäisen kerran kaudella 1981–1982. Ensimmäisten miesten Suomen-mestaruutensa JPS voitti keväällä 2019. Aiemmilta kausilta sillä oli yksi hopea ja yksi pronssi. Ensimmäisen tittelin miesten jääpallossa JPS voitti marraskuussa 2013 voittamalla Jääpallon Suomen Cup -turnauksen Varkaudessa. Kaudella 2016–2017 se voitti myös Suomen Cupin kaatamalla Veiterän finaalissa maalein 4–3.
JPS:n jääpallojoukkueen ja jalkapallojoukkueen kotikenttänä toimii Nisulan monttu eli Viitaniemen liikuntapuisto.
Valmet Orava

Historia

Sotien jälkeen haluttiin yhtäältä ylläpitää kotimaista asesuunnittelun ja -valmistuksen osaamista, toisaalta metsästysaseiden kotimaiset ja kansainväliset markkinat  kehittyivät voimakkaasti. Valmet Oy suunnittelikin jo vuonna 1949 kevyen pienoiskiväärin Tourulassa, jota ryhdyttiin valmistamaan suuria määriä myös vientiin. Orava m.49 -asetta valmistettiin noin 24 000 kappaletta, Suomen ohella 33 eri maahan vuodesta 1950 aina vuoteen 1968 saakka. Eniten Orava-pienoiskivääreitä myytiin Tanskaan, Norjaan, Belgiaan, Ranskaan, Brasiliaan, Australiaan ja Boliviaan, josta tuli kyselyjä aseesta vielä vuosia valmistuksen päätyttyä. 1965 suunniteltiin ja valmistettiin 20 kappaleen koesarja 1,9 kiloa painavasta Orava m.66 -pienoiskivääristä, jonka piippu oli 5,0 senttiä m.49 -mallia pidempi ja jossa oli pyöreä lukkorunko, urat kiikaritähtäimelle ja varmistin. Tarkoitus oli myydä asepakettia, jossa olisi valmiiksi kohdistettu kiikari, mutta hanke raukesi. Järeämpää Valmet Erä -pienoiskivääriä m.52, m.54 ja m.59 valmistettiin taas varsinaiseksi metsästysaseeksi, mutta kun pienoiskiväärin käyttö metsästyksessä kiellettiin Suomessa, sen kysyntä romahti ja tuotanto lopetettiin jo vuonna 1964.

Tekniikka

Orava m.49 on rakenteeltaan erittäin kevyt ja yksinkertainen, mutta tarkka ase.  Varaosaluettelon mukaan siinä on vain 29 numeroitua osaa. Lukkorunko ja lukon osat ovat sorvattuja, laukaisulaite on yksiportainen tankolaukaisin. Myös tummaksi lakattu tukki on tehty sorvaamalla ja aseen metalliosat kiinnittyvät siihen tukin alla olevalla yhdellä sormiruuvilla. Aseessa on säädettävä avotähtäin eikä siinä ole varmistinta.

Valmistus

Aseen valmistus aloitettiin vuonna 1950 sarjanumerosta 10 000, vuoden 1955 viimeisin sarjanumero oli 25 084, vuoden 1957 29 209, vuoden 1958 33 913 ja viimeisen valmistusvuoden 1968 viimeinen sarjanumero 34 181. Viimeiset toimitukset tehtiin Ranskaan, Belgiaan ja Uuteen-Seelantiin.
Liisa Pakarinen

Liisa Aino Pakarinen, oik. Kartto (16. marraskuuta 1911 Joensuu – 2. joulukuuta 1973) oli suomalainen näyttelijä. Pakarinen näytteli useissa teattereissa, muun muassa Tampereen Työväen Teatterissa.
Pakarinen näytteli kaikkiaan kahdeksassa elokuvassa. Hänet nähtiin naispääosassa Jussi Snellmanin elokuvassa Seikkailu jalkamatkalla (1936). Hän on näytellyt myös muun muassa elokuvissa Opri (1954) ja Pojat (1962).
Hänen puolisonsa oli näyttelijä, käsikirjoittaja Turo Kartto.
Julien Ingrassia

Julien Ingrassia (s. 26. marraskuuta 1979 Aix-en-Provence) on ranskalainen kartanlukija. Hän lukee nuotteja maanmiehelleen Sébastien Ogierille. Pari on kilpaillut yhdessä vuodesta 2006 lähtien, ja he ajavat tällä hetkellä Volkswagenin WRC-tallin riveissä.
Ingrassia mursi solisluunsa kesken kauden 2013. Hän ei kuitenkaan joutunut jättämään väliin yhtään osakilpailua. Lopulta pari voitti kauden päätteksi myös maailmanmestaruude, varmistaen tittelin Ranskan rallin avauserikoiskokeella.
Esa Hyyppä

Kaino Kaarlo Esaias (Esa) Hyyppä (14. kesäkuuta 1902 Lapua – 27. elokuuta 1977) oli suomalainen geologi. 
Hyyppä oli Geologisen tutkimuslaitoksen maaperäosaston johtaja 1946–1969, vuodesta 1962 professorin arvolla. Hän selvitti Suomen glasiaaligeologiaa, myöhäisjääkauden ja sen jälkeisen ajan Itämeren vaiheita ja myös kasvillisuuden ja ilmaston kehitystä Suomessa. Häntä kiinnosti varsinkin Itämeren rantojen siirtymisen tutkiminen.
Hyyppä työskenteli Geologisen laitoksen apulaisgeologina vuosina 1934–1938, valtiongeologina vuosina 1938–1946 ja sen jälkeen Geologisen laitoksen maaperäosaston ensimmäisenä johtajana aina eläkkeellejäämiseensä saakka. Hän osallistui professori Väinö Auerin johtamaan vuosien 1928–1929 tutkimusmatkaan Tulimaalle ja suoritti omia tutkimusretkiä Yhdysvaltoihin vuosina 1938–1939 ja 1959. Hyyppä oli kvartäärigeologian dosentti Helsingin yliopistossa vuosina 1933–1969. Hänet vihittiin yhdysvaltalaisen Colby Collegen kunniatohtoriksi vuonna 1939.
Hyypän vanhemmat olivat osuuskaupan johtaja Esa Hyyppä ja Hulda Alina Niinistö ja toinen puoliso vuodesta 1946 Helka Haarma. Ylioppilaaksi Hyyppä tuli 1922 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja lisensiaatiksi 1933. Tohtoriksi hän väitteli 1935 aiheesta Die postglazialen Niveauverschiebungen auf der karelischen Landenge.
Meidän poikamme ilmassa – me maassa

Arviot

Aikalaisarvioijat suhtautuivat elokuvaan jokseenkin ristiriitaisesti. Elokuvaa sanottiin suoraan propagandaksi. Juonellisesti sitä pidettiin mitättömänä. Muuan myönteinen arvio kiittää elokuvan isänmaallista kasvatuksellista luonnetta ja toteaa, että siinä on sen pysyvä arvo ja merkitys. Myös kuvaus huomataan myönteisesti monessa arviossa.
Myöhemmän, televisioajan kriitikon mukaan elokuva sisältää tahattoman huumorin ohella armeijan ihannointia, tietoiskuja ja kauhukuvia. Paatoksellinen ilmaisu luo niistä kokonaisuuden, joka dokumentoi nautittavalla tavalla aikaa, sen arvoja ja asenteita.
Hyperbolinen funktio

Hyperboliset funktiot ovat eksponenttifunktion avulla määriteltyjä matemaattisia funktioita, jotka useilta ominaisuuksiltaan muistuttavat trigonometrisia funktioita.
Tippi Hedren

Ura

Hedren työskenteli 1950–1960-luvulla mallina muun muassa mainoksissa, ja elokuvaohjaaja Alfred Hitchcock löysi hänet etsiessään Grace Kellyn kaltaista näyttelijätärtä. Hitchcock teki Hedrenin kanssa henkilökohtaisesti monivuotisen sopimuksen ja painosti sekä valmensi tätä poikkeuksellisen intensiivisesti, määräten jopa pukeutumistyylin. Hitchcock myös ilmoitti, että näyttelijättären lempinimi olisi kirjoitettava puolilainausmerkkeihin: ’Tippi’.
Ensimmäisestä roolisuorituksestaan elokuvassa Linnut (1963) Hedren sai uuden tulokkaan Golden Globe -palkinnon. Elokuvakriitikot eivät kuitenkaan vielä vakuuttuneet vaan kritisoivat häntä muun muassa liiallisesta passiivisuudesta. Vuonna 1964 julkaistiin seuraava Hitchcockin ja Hedrenin yhteinen elokuva, Marnie – vaarallisella tiellä. Tällä kertaa Hedreniä syytettiin jopa yli-ilmeikkäästä näyttelystä. Elokuvakriitikoiden arvostuksen hän saikin puolelleen monien mielestä vasta vuosia myöhemmin.
Hedrenin ja Hitchcockin suhteesta kerrotaan HBO:n televisioelokuvassa The Girl.

Yksityiselämä

Hedrenin äiti oli etniseltä taustaltaan saksalais-norjalainen ja isä ruotsalainen. Lempinimen ”Tippi” hän sai isältään. Hedren on ollut naimisissa neljästi, ja hänellä on yksi tytär Melanie Griffith, joka on myös näyttelijä. Hedren ja Griffith ovat näytelleet yhdessä kaikkiaan kuudessa elokuvassa. Hedren on näyttelijä Dakota Johnsonin isoäiti.
Levomepromatsiini

Haittavaikutukset

Käyttöön suhteutettuna levomepromatsiini oli Suomen eniten myrkytyskuolemia aiheuttanut lääke vuonna 2010.
Useammalla kuin joka 100:nnella käyttäjällä esiintyy eräitä ekstrapyramidaalioireita (tardiivi dyskinesia -liikehäiriötä: hallitsemattomia liikkeitä ja suun vapinaa; parkinsonismia: vapinaa ja lihasten jäykkyyttä; sekä motorista levottomuustilaa), sydämen sykkeen kohoamista, matalaa verenpainetta, lieviä verenkuvan muutoksia, heitehuimausta, kiertohuimausta, uupumusta, iho-oireita (esim. valoyliherkkyyttä, nokkosihottumaa, muuta ihottumaa, kutinaa) ja suun kuivumista (voi aiheuttaa hampaiden reikiintymistä).
Yhdellä 100−1000:sta käyttäjästä esiintyy virtsaamisvaikeuksia, rintojen aristusta ja kasvua (miehilläkin), kuukautishäiriöitä, ummetusta ja kaukonäköisyyttä.
Yhdellä 1000 − 10 000:sta käyttäjästä esiintyy sydänpysähdys, sydämen rytmihäiriöitä, pahanlaatuinen neuroleptioireyhtymä (hengenvaarallinen; oireina lihasjäykkyys, korkea kuume ja tajunnantason heikentyminen), toinen oireyhtymä, jonka lääkevalmistaja jättää nimeämättä (oireina lihasjäykkyys, kuume, tajunnan tason heikentyminen ja kouristukset), maksatulehdus (oireena keltaisuus), muistihäiriöitä, äkillisiä lihasten liikehäiriöitä, kouristuksia, äkillisen silmänpainekohtauksen (sulkukulmaglaukooma) pahenemista, silmän mykiön ja sarveiskalvon samentumia, vakavia verenkuvan muutoksia, verensokerin sietokyvyn muutoksia (liittyy tavallisesti diabeteksen puhkeamiseen), seksuaalisia toimintahäiriöitä ja -haluttomuutta (laukeamisen viivästymistä, erektiohäiriöitä, kivuliasta kestoerektiota), ruokahalun muutoksia, lihomista ja karvoituksen lisääntymistä.
Yleisyydeltään tuntemattomia haittavaikutuksia ovat laskimo- tai syvä laskimoveritulppa, joka voi liikkua keuhkoihin, anafylaktinen shokki ja dementiaa sairastavilla vanhoilla ihmisillä kuolema.
Vanhoille ihmisille tulee haittavaikutusalttiuden takia antaa pienempiä annoksia. 
Lääkehoitoa ei suositella raskauden tai imetyksen aikana. Raskauden kolmen viimeisen kuukauden aikana levomepromatsiinille altistuneella vastasyntyneellä saattaa esiintyä esimerkiksi hengitysvaikeuksia, syömisvaikeuksia, vapinaa, lihasten jäykkyyttä tai heikkoutta, uneliaisuutta tai levottomuutta. 
Autolla ajamista ja koneiden käyttöä on vältettävä ensimmäisten hoitoviikkojen ajan, kunnes lääkkeen haittavaikutukset selviävät. Rauhoittava vaikutus voi hidastaa reaktiokykyä.

Yhteisvaikutukset

Levomepromatsiinihoidon aikana ei saa käyttää alkoholia, koska alkoholi saattaa lisätä lääkkeen haittavaikutuksia.
Imidit

Imidi on orgaaninen yhdiste, jonka funktionaalinen ryhmä koostuu kahdesta karbonyyliryhmästä, jotka ovat sitoutuneet samaan typpiatomiin. Rakenteellisesti ne ovat lähellä happoanhydridejä ja monet dikarboksyylihapot, jotka muodostavat rengasrakenteisen anhydridin muodostavat myös samankaltaisen imidin.

Nimeäminen ja ominaisuudet

Imidin nimi muodostetaan vastaavan karboksyylihapon nimestä korvaamalla -happo-pääte -imidi-päätteellä. Näin esimerkiksi ftaalihapon imidi on ftaali-imidi ja meripihkahapon imidi on meripihkaimidi.
Vesiliuoksissa imidit ovat heikkoja happoja ja ne kykenevät luovuttamaan typpeen liittyneen vedyn ionina. Ne ovat kuitenkin karboksyylihappoja heikompia. Imideistä voidaan tehdä suoloja käsittelemällä niitä emäksillä.

Valmistus

Imidejä voidaan valmistaa amiinin ja happoanhydridin välisellä reaktiolla. Reaktio on additioreaktio, jota seuraa välittömästi eliminaatioreaktio. Imidin muodostuminen tapahtuu amidivälivaiheen kautta. Imidejä voidaan valmistaa myös amideista asylaatiolla, mutta tämä vaatii usein hyvin voimakkaasti asyloivien reagenssien käyttöä ja emäksisiä olosuhteita.

Sovelluksia

Monet polymeerit sisältävät imidiyksiköitä ja tällaisia polymeerejä kutsutaan polyimideiksi. Näitä polymeerejä voidaan valmistaa kondensoimalla tai additioreaktiolla. Polyimideille on tyypillistä hyvä korkeidenkin lämpötilojen kestävyys. Niitä käytetään muun muassa filmeissä, kaapeleiden päällystämiseen ja komposiittien matriisina. Yksi tunnettu polyimidi on kaptoni.
Monia imidien johdannaisia käytetään myös sieni- ja rikkaruohomyrkkyinä. Käytetyimmät ja tunnetuimmat ovat ftaali-imidin johdannaiset kaptaani ja folpetti.
Turun seudun joukkoliikenne

Päätöksenteko

Turun seudun joukkoliikenteen päätöksenteosta vastaa Turun kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunta. Joukkoliikennelautakunta koostuu 12 jäsenestä, joista seitsemän nimittää Turun kaupunki. Kaarinan, Raision, Naantalin, Liedon ja Ruskon valtuustot valitsevat kukin yhden jäsenen. Kullakin jäsenellä on henkilökohtainen varajäsen.
HMS Felicity

Palvelus

Alus myytiin 1947 kauppalaivastoon, jolloin se nimettiin M/S Fairfreeksi. Alus romutettiin 1957 Charlestownissa.
Kecak

Kecak on balilainen, yleensä miesten esittämä dramaattinen tanssiesitys. Siinä noin sata osallistujaa istuu ja välillä seisoo ringissä joikuen ja laulaen. Ringin keskellä näytellään otteita Ramayana-tarinasta. Kecak syntyi 1930-luvulla balilaisen perinteen yhdistyessä länsimaalaiseen draamaohjaukseen.
Elokirva

Koko ja ulkonäkö

Elokirvan siivettömät yksilöt ovat kapean päärynänmuotoisia, väriltään hailakan vaaleanvihreästä vaalean kellanvihreään ja eläimen selkäpuolella on tummempi, vihreä pitkittäisjuova. Tuntosarvet ovat noin 2/3 ruumiin pituudesta. Raajat, tuntosarvet ja vaharauhasputket ovat vaaleat, mutta kunkin tuntosarven jaokkeen kärki on tumma, samoin säären kärki ja nilkka. Takaruumiin kärjen cauda on vaalea, kärjestään melko tylppä ja pituudeltaan noin puolet vaharauhasputkien pituudesta. Vaharauhasputket ovat pitkät ja tyvestään paksummat. Siivelliset yksilöt muistuttavat siivettömiä. Ruumiin pituus 1,6–2,9 mm.
Kromosomiluku 2n=18.

Levinneisyys

Elokirvaa tavataan laajalti lauhkeilla alueilla Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa Suomessa siitä on havaintoja lähinnä maan eteläosista, mutta kirva on tavattu aina Inarin korkeudelta saakka

Elinympäristö ja elintavat

Elokirva kuuluu kirvalajeihin, jotka vaihtavat ravintokasviaan. Primääri-isäntiä ovat luonnonvaraiset ja viljellyt ruusut. Näissä kirvat elävät pieninä ryhminä kasvin yläosissa lehtien alapinnoilla sekä kukannupuilla ja niiden varsilla. Kesäkuun lopulla tapahtuu osittainen isännänvaihto, jolloin osa kirvoista siirtyy sekundääri-isäntiin, joita ovat erilaiset heinä-, sara- ja vihviläkasvit. Tällöin niitä siirtyy myös vehnään, ohraan, kauraan ja maissiin. Sekundääri-isännillä kirvat elävät kasvin keskiosissa lehtien alapinnoilla ja aiheuttavat lehden kellastumisen, käpristymisen ja kuivumisen. Yksittäinen neitseellisesti lisääntyvä naaras elää 20–38 vuorokautta, jona aikana se synnyttää jopa 160 poikasta. Loppukesällä kirvat palaavat ruusuille ja syksyllä alkaa syntyä myös koiraita. Koiraat parittelevat naaraiden kanssa, jotka munivat ruusujen silmujen ympäristöön. Lajin kannalta parhaat olosuhteet ovat 21–25 °C lämpötila 70–80 % ilmankosteus. Vuoden aikana sukupolvia on 10–14 ja laji talvehtii munana.
Länsi-Euroopassa laji lisääntyy usein ainoastaan neitseellisesti, jolloin talvehtiva vaihe on nymfi tai aikuinen kirva. Kasvitaudeista elokirva levittää ainakin maissin mosaiikkivirusta (MMV) ja viljan kääpiökasvuviroosia (BYDV).
Elokirvan torjunta tapahtuu muiden kirvojen torjunnan yhteydessä.

Ravintokasvit

Primääri-isäntiä ovat ruusut (Rosa), sekundääri-isäntiä heinäkasvit (Poaceae) ja sarakasvit (Cyperaceae) ja vihviläkasvit (Juncaceae).
Baškiirien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta

Baškiirien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta (Baškirian/Baškiirien ASNT) oli Neuvostoliitolle kuulunut autonominen neuvostotasavalta Venäjän SFNT:ssä. Se käsitti nykyisen Baškirian alueen. Neuvostoliiton hajottua Baškiria julistautui suvereeniksi valtioksi ja liittyi osaksi Venäjän federaatiota.
Kenraalikuvernööri

Kenraalikuvernööri on suurehkon hallinnollisen alueen ylin sotilas- ja siviiliviranomainen. Suomella oli kenraalikuvernöörejä jo Ruotsin vallan aikana (muun muassa Pietari Brahe), mutta suurempi merkitys on Venäjän keisarin vuonna 1808 Suomeen perustamalla samannimisellä viralla. Kenraalikuvernööri toimi Suomen autonomian aikana senaatin puheenjohtajana ja sotaväen korkeimpana päällikkönä.
Kultaniskakutoja

Levinneisyys

Kultaniskakutojaa tavataan Kongon demokraattisessa tasavallassa ja Ugandassa. Sen kannaksi arvioidaan 350–1 500 yksilöä. Lajin levinneisyysalue on hyvin pieni, ja sen pieni populaatio on pienenemässä. Tämän takia se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.

Elintavat

Kultaniskakutoja elää alankojen sademetsissä, ja suurin osa havainnoista on tehty tiheissä, luonnontilaisissa metsissä. Laji on tavattu parvissa, joissa on ollut suurimmillaan 60 yksilöä, ja on mahdollista, että laji esiintyy tavallisesti parvissa. Kultaniskakutoja käyttää ravinnokseen hyönteisiä ja hedelmiä.