google/wiki40b huggingface dataset:
Matti Kauppinen

Yhdistysaktiivi ja sanomalehtimies

Keski-Suomessa maanviljelijäperheeseen syntynyt Kauppinen valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarista vuonna 1869. Hän työskenteli opettajana Padasjoella ja Koivistolla ennen asettumistaan Poriin vuonna 1874. Porissa Kauppinen oli aktiivisesti mukana yhdistystoiminnassa, hän vaikutti muun muassa eri laulukuorojen johtajana, Porin Suomalaisessa Seurassa, wrightiläisessä työväenyhdistyksessä, Satakunnan nuorisoseuraliikkeessä sekä 58 vuoden ajan Porin VPK:ssa. Vuosina 1876–1883 hän kirjoitti Satakunta-lehteen ja oli sen jälkeen vuonna 1886 mukana perustamassa suomenmielistä Lounas-sanomalehteä. Kauppinen toimi myös lehden ensimmäisenä päätoimittajana. Porin kaupunginvaltuustossa hän oli vuodet 1901–1903. Kansakoulunopettajana Kauppinen toimi 1910-luvulle saakka.
Kauppinen oli myös kiinnostunut wrightiläisestä työväenliikkeestä. Maaliskuussa 1887 hän perusti yhdessä kansakoulunopettaja Viktor Lehtosen kanssa Porin Työväenyhdistyksen, joka oli järjestyksessään neljäs Suomeen perustettu työväenyhdistys.

Museotoiminta

Merkittävimmän elämäntyönsä Kauppinen teki Satakunnan Museossa. Hän oli mukana museon vuonna 1888 perustaneen Porin Historiallisen Seuran toiminnassa ja sen kokoelmia säilytettiin ensimmäisen kahden vuoden ajan Kauppisen kotitalossa. Hän toimi aluksi muinaisesineiden kerääjänä kartuttaen museon kokoelmia eri puolille Satakuntaa sekä myös Etelä-Pohjanmaalle tekemillään retkillä. Kauppinen keräsi esineistöä stipendiaatteina toimineiden opiskelijoiden lisäksi myös Suomen merkittävimpiin muinaisesineiden keräilijöihin lukeutuneen Aleksander Winterin kanssa. Satakunnan Museon johtajaksi hänet valittiin vuonna 1896. Kauppisen aikana museon kokoelmat laajenivat noin 10 000:lla esineellä. Kun hän lopetti museonjohtajan tehtävät 87-vuotiaana vuonna 1930, oli Satakunnan Museon kokoelmissa noin 14 400 muinaisesinettä.
Museonjohtajan ominaisuudessa Kauppinen teki lukuisia opintomatkoja Pohjoismaihin, Brittein saarille sekä Keski-Eurooppaan. Keräysmatkojensa lisäksi hän suoritti myös arkeologisia kaivauksia Eurassa, Kiukaisissa, Nakkilassa ja Porin maalaiskunnassa. Suomen etelä- ja länsirannikon kivikauden viimeinen jakso Kiukaisten kulttuuri on nimetty Kauppisen löytämän Kiukaisten Uotinmäen asuinpaikan mukaan.

Muuta

Kauppisen elämäkerta ilmestyi vuonna 2007.
HMS Otter (1896)

Palvelus

HMS Otter siirrettiin Kiinan asemalle 1900, jossa se vietti uransa lopun. Alus myytiin 25. lokakuuta 1916 romutettavaksi Hong Kongissa.
Põdrala

Entinen kunta

Sen asukasluku oli 892 (2010), pinta-ala 127,22 neliökilometriä ja asukastiheys 7,0 asukasta neliökilometrillä.

Kylät

Põdralassa on 14 kylää: Riidaja, Leebiku, Pikasilla, Reti, Lõve, Pori, Kungi, Rulli, Voorbahi, Uralaane, Vanamõisa, Liva, Kaubi, Karu.

Väestö

Vuonna 2011 Põdralan kunnassa oli 750 asukasta, joista 744 (99,2 %) oli virolaisia, 2 (0,3 %) venäläisiä ja 1 (0,1 %) muita kansallisuuksia.
Adelaide Kane

Ura

Kanen näyttelijäura alkoi televisiossa 2007 hänen voitettuaan edellisenä vuonna Dolly Magazine -lehden järjestämän kilpailun, jossa palkintona oli rooli pitkäaikaisessa australialaisessa saippuasarjassa Neighbours. Hän näytteli sarjassa 42 jakson verran vuosien 2007–2008 aikana ja sai sen perusteella Logie-ehdokkuuden. Noin puoli vuotta sopimuksensa päättymisen jälkeen Kane ryhtyi näyttelemään Disneyn tuottamassa sarjassa Power Rangers RPM, jossa hän esitti Power Rangersin vihollista Tenaya 7:ää. 
Vuodesta 2013 alkaen Kane on näytellyt Valtiatar-televisiosarjan pääosassa Skotlannin nuorta kuningatarta Maria Stuartia.
Rakennustietosäätiö RTS

Historia

Suomen arkkitehtiliitto perusti vuonna 1941 jälleenrakennustoimikunnan, jonka tehtävänä oli organisoida jälleenrakennustyötä ja rakennusalan standardisointia. Syynä toimikunnan perustamiselle oli huoli talvisodan jälkeisestä jälleenrakentamisen laadusta, sillä esimerkiksi Ruotsin lahjatalojen pystyttämisessä oli ollut ongelmia rajaseuduilla. Arkkitehtiliitto halusi ammattitaitoisten arkkitehtien ottavan vastuun jälleenrakentamisen suunnittelutehtävistä. Perustettuun toimikuntaan kuuluivat puheenjohtajana Otto-Iivari Meurman, Alvar Aalto, Aulis Blomstedt, Aarne Ervi, Yrjö Lindegren ja Viljo Revell.
Tammikuussa 1942 toimikunnan alle perustettiin Jälleenrakennustoimisto, jonka tavoitteena oli estää väliaikaisiksi tarkoitettujen parakkien rakentaminen ja säilyttää rakentaminen monimuotoisena standardisoinnista riippumatta.
Vuonna 1947 Jälleenrakennustoimiston nimi muutettiin SAFA:n Standardisoimislaitokseksi ja vuonna 1972 Rakennustietosäätiöksi.

Rakennustieto Oy

Rakennustietosäätiön omistama Rakennustieto Oy julkaisee rakennusalan tietokortistoja, kirjoja ja lehtiä, muun muassa KH-kortistoa ja RT-kortistoa.
ZTV

Historia

Kanava aloitti Ruotsissa TV3:n ja TV4:n päivittäisenä ohjelmana helmikuussa 1991. Toukokuussa 1992 ZTV sai oman kanavansa Ruotsin kaapeliverkkoon. Viasatin ajatuksena oli luoda kanavasta Ruotsin oma MTV.
ZTV esitti lähinnä musiikkivideoita, mutta kanavalla nähtiin myös Ruotsissa tehtyjä televisio-ohjelmia. Kanavalla oli pieni budjetti, mutta silti ZTV:llä nähtiin monia nykyisin kulttiaseman saaneita ohjelmia, kuten Suomen MoonTV:llä.
Vuonna 1997 ZTV muutti Tukholmasta Lontooseen ja alkoi lähettää myös yhdysvaltalaisia televisiosarjoja, kuten The David Letterman Show ja Simpsonit. ZTV alkoi lähettää ohjelmaa ympäri vuorokauden vuonna 2000. Vuonna 2002 ZTV:n norjalainen sisarkanava aloitti toimintansa.
Toukokuussa 2006 Modern Times Group lanseerasi uuden kanavan, jonka nimeksi tuli TV6. Tälle uudelle kanavalle siirrettiin suurin osa ZTV:n ohjelmistosta. Tämän takia kanavalla esitetään nykyisin lähes koko ajan musiikkivideoita.
Benedikt Höwedes

Seurajoukkueura

Höwedes siirtyi gelsenkircheniläisseura Schalken junioriakatemiaan vuonna 2001. Tammikuussa 2007 hän teki ensimmäisen ammattilaissopimuksensa, joka oli pituudeltaan kauden 2009–2010 loppuun. Hän teki ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa 3. lokakuuta 2007 Mestarien liigan ottelussa Valenciaa vastaan.
10. joulukuuta 2008 Höwedes teki joukkueen kanssa jatkosopimuksen, joka ulottui kesään 2014 asti.

Maajoukkueura

Höwedes pelasi Saksan maajoukkueessa ensimmäisen ottelunsa toukokuussa 2011. Hän on pelannut kaikkiaan 44 maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia.
Tuomas Rimpiläinen

Tuomas Rimpiläinen on Turussa vuonna 1980 syntynyt toimittaja ja kirjailija. Hän työskentelee Aamulehden rikos- ja oikeustoimittajana. Rimpiläinen toimii myös ulkomaantoimittajana tehden juttumatkoja muun muassa kriisialueille. Aiemmin hän työskenteli Turun Sanomissa uutistoimittajana. Rimpiläinen on palvellut rauhanturvaajana Kosovossa ja Tšadissa.
Gummerus julkaisi Rimpiläisen esikoisteoksen Messukylän veriteko ja muita rikostarinoita Suomesta toukokuussa 2015. Kirja kuuluu tosirikos (true crime) -genreen ja on kokoelma tositarinoita 1920- ja 1930-luvuilla eri puolilla Suomea tapahtuneista rikoksista.  Rimpiläinen on myös tehnyt Storytel Original -äänikirjan  Motiivi murhaan. True crime -äänikirjassa käytetään hyväksi autenttista äänimaailmaa rikostapauksista.
Vuonna 2017 Rimpiläinen oli ehdolla Vuoden journalistiksi Bonnierin Suuri journalistipalkinto -gaalassa. Hänet on aiemmin palkittu useilla journalistipalkinnoilla, muun muassa kahdesti vuoden parhaasta jutusta Sanomalehtien liiton vuoden parhaat -kilpailussa.
Käärmeenyrtti

Ulkonäkö ja ominaisuudet

Monivuotisella käärmeenyrtillä on ohuet sydämenmuotoiset lehdet, jotka ovat väriltään vihreitä, kuten myös kasvin sileät ja suippomaiset varret. Käärmeenyrtin kukat ovat pitkiä ja valkoisia. Sen ruskeat ja pienet siemenet ovat pyöreitä ja muistuttavat korianterin siemeniä.

Kemialliset yhdisteet

Käärmeenyrtin siemenissä on havaittu useita eri alkaloideja. Ergiinin pitoisuus on selvästi suurin, 0,0065%.

Historia

Käärmeenyrtin siemenillä on pitkä historia päihteenä etenkin Meksikon vuoristossa eläneiden heimojen keskuudessa. Francisco Hernandez kuvaili 1500-luvun loppupuolen kirjoituksissaan asteekkipappien syöneen kyseisiä siemeniä ollakseen kykeneviä vastaanottamaan yliluonnollisia viestejä ja kommunikoidakseen jumaliensa kanssa. Hernandezin mukaan papit näkivät näkyjä ja kokivat kauhistuttavia hallusinaatioita käärmeenyrtin siementen vaikutuksen alaisena. Asteekit käyttivät siemeniä myös maagisten voiteiden ainesosana.
Muinaisten kirjoitusten perusteella meksikolaisheimot käyttivät käärmeenyrtin siemeniä hyvin laajalti myös lääkinnällisiin tarkoituksiin, kuten ilmavaivojen ja sukupuolitautien hoitoon, kivun hillitsemiseen ja kasvainten poistoon. Siementen uskottiin sisältävän jumaluuden, joka oikein lepyteltynä saisi aikaan ihmeitä.

Vaikutukset

Kanadalainen psykiatri Osmond kokeili vuonna 1955 käärmeenyrtin siemeniä useita kertoja päihtymistarkoituksessa. 60-100 siemenen annokset aiheuttivat hänelle apatiaa ja voimattomuutta sekä kasvanutta visuaalista herkkyyttä. Neljän tunnin jälkeen seurasi pidemmän aikaa kestävä vaihe, jolloin hän koki rentouttavan tyytyväisyyden tunteen. Vuonna 1958 Kinross-Wright kuitenkin julkaisi tekemiään kokeita, joissa kahdeksasta miespuolisesta vapaaehtoisesta jokainen oli ottanut siemeniä enimmillään 125 kappaletta kokematta mitään todettavissa olevia vaikutuksia.
1950-luvulla myös CIA tutki MKULTRA-ohjelmansa 22. alahankkeessa käärmeenyrtin siementen vaikutuksia. Kokeissa selvisi, että siementen psykologiset vaikutukset vaihtelivat niiden alkuperämaan mukaan. Kuubalaisen lajikkeen siemenet olivat pieniä, eivätkä niiden vaikutukset olleet niin syviä kuin suurempien meksikolaisen lajikkeen siementen vaikutukset.
David Mayer de Rothschild

David Mayer de Rothschild (s. 25. elokuuta 1978) on brittiläinen ympäristönsuojelija, ekologi ja seikkailija. Hän kuuluu kuuluisaan Rothschildien pankkisukuun. Hänen isänsä on Evelyn de Rothschild (s. 1931).
Hän on saanut useita tunnustuksia ja mm. Maailman talousfoorumi on ehdottanut häntä 'Nuoreksi maailmanlaajuiseksi johtajaksi' (Young Global Leader).
Kurdistanin juutalaiset

Historia

Kurdistanin juutalaisten perinteen mukaan he polveutuvat juutalaisista, jotka Assyria karkotti Juudeasta ja Israelista. Tutkijoiden mukaan perinne pitää todennäköisesti ainakin osittain paikkansa. Ensimmäiset varsinaiset lähteet juutalaisista Kurdistanissa ovat kuitenkin peräisin juutalaisilta retkeilijöiltä alueella 1100-luvulta. Lähteissä juutalaisia yhteiskuntia kuvailtiin menestyneiksi ja rikkaiksi. Tilanne kuitenkin huononi, kun paikalliset kurdit kapinoivat turkkilaisia vastaan, mikä johti alueen juutalaisten, kristittyjen ja muslimiväestön väestömäärän laskuun.

Kun yhdysvaltalainen lähetyssaarnaaja Asahel Grant vuonna 1839 vieraili aikanaan merkittävässä Amadiyan kaupungissa, kaupungin tuhannesta talosta vain 250 oli asuttuja. Myöhemmin kaupungissa laskettiin asuvan noin 400 juutalaista. Toinen merkittävän juutalaisten keskuksen Nerwan poltti paikallinen sotapäällikkö vähän ennen ensimmäisen maailmansodan alkua. Suurin osa paikallisista muutti Mosuliin ja Zakhoon, joista vain jälkimmäisessä on ollut suuri määrä juutalaisia varsinaisen Kurdistanin alueella nykyaikana. Vuonna 1945 kaupungissa asui noin 5 000 juutalaista. 1900-luvun alusta lähtien juutalaisia oli muuttanut nykyisen Israelin alueelle ja muuttoliike tuli huippuunsa vuosina 1950–51, jolloin suurin osa Irakin Kurdistanin alueen juutalaisista muutti Israeliin.

Kulttuuri

Kurdistanin juutalaiset harjoittivat monille muille juutalaisyhteisöille epätavallisia elinkeinoja, kuten paimentolaisuutta. Sittemmin heitä myös muutti työn perässä alueen suurempiin kaupunkeihin. Osa Israeliin muuttaneista Kurdistanin juutalaisista asettui maanviljelijöiksi Jerusalemin ja Jordanin laaksoon. Osa menestyi hyvin myös liike-elämässä, ja monet Israelin rikkaimmista ovat Kurdistanin juutalaisia. Esimerkiksi rakennusala Jerusalemissa on perinteisesti ja edelleen Kurdistanin juutalaisten hallitsemaa.
Maalaisväestönä Kurdistanin juutalaiset olivat syvästi uskonnollisia ja noudattivat juutalaisia lakeja melko tiukasti. Tunne siteistä Israelin alueelle oli vahva, mikä näkyi esimerkiksi juutalaisten paikannimistä. Esimerkiksi Zaakho tunnettiin "Kurdistanin Jerusalemina". Kuolleet haudattiin jalat kohti Jerusalemia siinä toivossa, että tuomiopäivänä ylösnousevat pääsevät nopeammin Jerusalemiin. Uskoon kuului muiden juutalaisyhteisöjen tavoin myös matkat paikallisiin pyhinä pidettyihin paikkoihin, kuten pyhinä pidettyjen henkilöiden haudoille.
Nina Vaskunlahti

Nina Vaskunlahti on suomalainen diplomaatti. Hän on Suomen suurlähettiläs New Delhissä vuodesta 2016 lähtien. Sitä ennen hän oli suurlähettiläs Ankarassa vuosina 2012-2016 lähtien. Hän aloitti ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1984. 
Vaskunlahti on työskennellyt muun muassa ulkoministeriön itäosaston osastopäällikkönä sekä Coreper I -lähettiläänä Suomen pysyvässä edustustossa EU:ssa.
Arbaaz Khan

Perhe

Arbaaz Khan on käsikirjoittaja Salim Khanin ja tämän ensimmäisen vaimon Salman toiseksi vanhin poika. Hänen veljiään ovat tunnettu näyttelijä Salman Khan ja näyttelijä-tuottaja Sohail Khan. Hänellä on myös kaksi sisarta, Alvira ja Arpita. Näyttelijätär Helen on hänen äitipuolensa. Khanin isänisä tuli Intiaan Afganistanista.
Khan meni naimisiin malli ja näyttelijä Malaika Aroran kanssa vuonna 1998. Heidän poikansa Arhaan syntyi vuonna 2003.
Heikki Tuominen (laulaja)

Heikki Ilmari Tuominen (10. heinäkuuta 1898 Heinola – 1. maaliskuuta 1946 Hämeenkyrö) oli suomalainen laulaja ja näyttelijä. Hänen puolisonsa vuodesta 1930 oli Hanna Granfelt.
Tuominen teki 64 levytystä vuosina 1929–1932, muun muassa Melody Boys -orkesterin kanssa sekä Yhdysvalloissa Antti Kosolan kanssa. Hänellä oli pikkurooleja elokuvissa (Ja alla oli tulinen järvi ym.).
Soitin

Määritelmä ja käyttö

Soitin on esine, joka on tarkoitettu musiikin tuottamiseen. Varhaiset ihmiset tuottivat ääniä omalla vartalollaan, esimerkiksi taputtamalla käsiään. Kun he siirtyivät käyttämään löytämiään esineitä, ensimmäiset soittimet olivat syntyneet. 
Soittimesta tulee ääntä kun sitä soitetaan jollain tavalla: esimerkiksi kitaran kieliä näppäillään tai huiluun puhalletaan.

Historiaa

Arkeologit ovat löytäneet mammutin luusta tehdyn huilun 37 000 vuoden takaa.
Euroopasta ei ole löytynyt muita jälkiä kielisoittimista ennen kristinuskon leviämistä kuin Välimeren seudun lyyrat, harput ja lyyrat.
Adolphe Guillaume Vorderman

Adolphe Guillaume Vorderman (12. joulukuuta 1844 Haag – 15. heinäkuuta 1902 Jakarta, Jaava) oli alankomaalainen lääkäri ja lintutieteilijä, jonka tutkimus vaikutti ratkaisevasti vitamiinien löytymiseen.

Elämäkerta

Vorderman opiskeli lääketiedettä Utrechtin yliopistossa. Tohtori Vorderman liittyi Alankomaiden laivastoon lääkintäupseeriksi 1866 ja siirrettiin 1871 siviilihallinnon palvelukseen Soemenepiin Madoeran saarelle Indonesiaan, silloiseen Alankomaiden Itä-Intiaan. 1881 hän sai siirron Bataviaan (nykyisin Jakarta), missä hän toimi johtavana terveystarkastajana vuodesta 1890 kuolemaansa saakka. Saavutuksistaan hänet palkittiin Utrechtin yliopiston kunniatohtorin arvonimellä.
Vorderman jatkoi beriberitutkimuksia, jotka oli aloittanut hänen maanmiehensä Christiaan Eijkman, joka kuitenkin joutui sairauden takia palaamaan kotimaahansa. Eijkmanin mielestä beriberin syynä saattaisi olla jokin ominaisuus riisissä. Vorderman lähti tästä oletuksesta ja kävi joissakin Jaavan vankiloissa tutkimassa vangeille annetun riisin laatua ja ominaisuuksia. Hän havaitsi, että joissakin vankiloissa riisi oli kuorittua eli kiillotettua, toisissa kuorimatonta, ja hän järjesti perusteellisen tutkimuksen. Hän kävi noin sadassa jaavalaisessa vankilassa, otti näytteitä riisiannoksista ja tutki vankiloiden sairauskertomuksia. Toimintansa hän piti salassa, jotteivät kiinalaiset riisikauppiaat olisi muuttaneet riisin myyntitapoja saatuaan tietää tutkimuksesta.
Vorderman havaitsi, että vankiloissa, joissa vangit söivät kiillotettua riisiä, joka 39. vanki sairastui beriberiin, kun taas vankiloissa, joissa riisi tarjottiin kuorimattomana, vain joka tuhannes vanki sairastui beriberiin. Hän myös osoitti, että vankiloiden hygieniatasolla tai muilla seikoilla ei ollut vaikutusta tulokseen. Myöhemmin muut tutkijat, kuten Gerrit Grijns, perehtyivät aiheeseen syvemmin ja löysivät vitamiinit. Beriberin aiheuttajaksi havaittiin riisin kuoriosaan sisältyvän B1-vitamiinin, tiamiinin, puute ravinnossa.
Vorderman julkaisi luonnon myrkyistä, huumeista, lääkkeistä ja ruoasta useita muitakin tutkimuksia, jotka julkaistiin lääketieteellisissä sarjoissa, kuten Teysmannia ja Het Natuurkundig Tijdschrift voor Ned. Indië. Hän myös kirjoitti useita lintutieteellisiä artikkeleita ja toimitti Colfsin jälkeen jääneistä papereista teoksen Het journaal van Albert Colfs (Batavia 1888).
Vordermanin kunniaksi on nimetty Myristica vordermannii Warb. Linnuista hän nimesi aasiankukaaliin (Centropus sinensis) alalajin kangeanensis ja isomalkohan (Rhopodytes tristis) alalajin kangeanensis.
Käyräsirppikipuaja

Levinneisyys

Käyräsirppikipuajaa tavataan laajalla alueella Etelä-Amerikan pohjoisosissa ja sitä esiintyy Brasiliassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa, Ranskan Guianassa, Guyanassa, Perussa, Surinamessa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi, ja sen kannankehitys on laskeva. Sen ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Rinnemetsäkerttunen

Levinneisyys

Rinnemetsäkerttusta tavataan vain Luzonin saarella Filippiineillä. Lajin ei kuitenkaan uskota olevan harvinainen, mutta sitä on kuvattu vaikeasti havaittavaksi ja se on muutenkin huonosti tunnettu. Se on kuitenkin luokiteltu elinvoimaiseksi.
Meier (noppapeli)

Meier on saksalaisperäinen noppapeli. Se tunnetaan myös nimillä Mäxchen, Mäxle, Lügenmax, Schummelmax, Mexican, Meterpeter ja Einundzwanzig (21), joka tulee korkeimmasta numeroyhdistelmästä. Peliä pelataan noppaparilla ja pikarilla. Pelissä huomioon otettavat numeroyhdistelmät ovat alhaalta ylöspäin: 31, 32, 41, 42, 43, 51, 52, 53, 54, 61, 62, 63, 64, 65, 11, 22, 33, 44, 55, 66 ja 21.

Vuoron vaihto

Liian nopea pikarin liikuttaminen ja pöydän mahdolliset epätasaisuudet saattavat vaikuttaa noppien asentoon ja siksi vuoronvaihto tapahtuu siten, että vastuu luvusta on aina viimeisellä liikuttajalla. Siksi heittäjä siirtää pikarin seuraavalle, jonka ennen siihen koskemistaan on päätettävä mitä tekee.
Kroatian EU-kansanäänestys

Kroatian EU-kansanäänestys järjestettiin 22. tammikuuta 2012, jossa kroatialaiset äänestivät Euroopan unioniin liittymisestä. Kroatia oli allekirjoittanut liittymissopimuksen joulukuussa 2011. Äänestyksessä selvä enemmistö, 66,27 prosenttia, kannatti liittymistä, joka varmisti Kroatian liittymisen Unioniin vuoden 2013 alussa.

Tausta ja äänestys

Kroatia haki EU:n jäsenyyttä jo helmikuussa 2003, ja jäsenyysneuvottelut alkoivat lokakuussa 2005. Liittymisneuvotteluita ovat hidastaneet rajakiista Slovenian kanssa ja EU:n epäilys Kroatian motivaatiosta etsiä sotarikossyytettyjä. Kroatia allekirjoitti sopimuksen liittymisestä EU:n 28. jäsenmaaksi 9. joulukuuta 2011.
Kroatian puolueet olivat yksimielisiä liittymisen puolesta, ja kaikki kampanjoivat ennen kansanäänestystä kansaa äänestämään ”kyllä”. Myös presidentti Ivo Josipovićin antoi tukensa EU:n jäsenyyden puolesta ja sanoi äänestyksen olevan yksi maan historian suurimmista päätöksistä. Liittymistä kannatti 66,27 % äänestäjistä, vaikkakin äänestysaktiivisuus jäi pieneksi, noin 43 prosenttiin. Äänestys käytännössä varmisti Kroatian liittymisen Euroopan unioniin vuonna 2013. Vielä EU:n jäsenmaiden pitää ratifoida jäsenyys.
Kuopion ortodoksinen seurakunta

Jäsenmäärä

Vuonna 2018, Kuopion ortodoksisen seurakunnan jäsenmäärä oli 3857 henkilöä, mikä tarkoittaa, että Kuopio on jäsenmäärältään Suomen kolmanneksi suurin ortodoksinen seurakunta. Vain Helsingin- (18 888  henkilöä) ja Joensuun (5 837 henkilöä) seurakunnissa on enemmän jäseniä kuin Kuopiossa.
Seurakunnan väestön kehitys vuosina 2011-2018:
(31.12.2018)
Mahaviran lause

Euklidisessa geometriassa Mahaviran lause on jännenelikulmioon liittyvä tulos. Jos jännenelikulmion sivujen pituudet ovat  ja  sekä lävistäjien pituudet  ja , on  ja  Mahaviran lause seuraa Ptolemaioksen lauseesta.
Viljami (vuoden 2014 sarja)

Viljami (engl. Dimitri) on vuoden 2014 lastenohjelma-animaatio.

1. tuotantokausi

1. Värikäs kohtaaminen 
2. Balafoni 
3. Kimbun salaisuus 
4. Maailman nopein Habibi 
5. Kaunein tähti 
6. Viljami pelkää vettä 
7. Laulava puu 
8. Laulutunti 
9. Ubuyun hirviö 
10. Hellimiskilpailu 
11. Tuulen matkassa 
12. Perhosvaikutus 
13. Kuin kala vedessä 
14. Maapähkinäkokoelma 
15. Loistava baobab 
16. Kärpänen 
17. Leijona laatikossa 
18. Makeban kärsä 
19. Timi vartioi 
20. Loisnokkeli Kuoku 
21. Krokotiilin kyyneleitä 
22. Latyrin aarre 
23. Afrikkalainen sananlasku 
24. Veden vartija 
25. Murkinakilpa 
26. Viljami ei pelkää pimeää
Pauli Riihimäki

Pauli Toivo Johannes Riihimäki (s. 24. marraskuuta 1916 Aura – 26. marraskuuta 1979) oli suomalainen painija, joka ylsi vapaapainin raskaan sarjan MM-hopealle Helsingissä 1951. EM-pronssia hän paini vuonna 1947 kreikkalais-roomalaisella tyylillä. Helsingin Paini-Miehiä edustanut Riihimäki voitti urallaan kuusi Suomen mestaruutta.
Kansanapu

Kansanapu oli Suomen Huolto ry:n vuonna 1942 perustettu keräyselin. Toiminnanjohtaja vuosina 1941–1945 oli Severi Saarinen.
Kansanavun suurkeräykset toteutettiin 1942–1949. Keräyksien yhteydessä tehtiin kymmenittäin erilaisia julisteita. Julistesarjan suunnittelusta vastasi pääasiassa SEK-mainostoimiston suunnitteluryhmä, johon kuuluivat Jorma Suhonen, Holger Erkelenz, Aarno Knuus. Valtion tiedoituslaitoksen palveluksessa sota-aikana toiminut Per Henrik Taucher voitti vuonna 1946 Kansanavun järjestämän julistekilpailun. Julisteessa pieni apea poika nimilappu kaulassa vetoaa yleisöön keräysvarojen saamiseksi. 
Julisteiden lisäksi Kansanapu julkaisi kirjeensulkijamerkkejä ja postimerkkejä. Keräysvaroilla tuettiin rintamamiesten, siirtoväen ja sotaleskien perheitä ja avustettiin sotainvalideja ja sotaorpoja. Keruukampanjan tarkoituksiin kehitettiin vetoavia lauseita, kuten "Hyvä antaa vähästänsä", "Riittäähän tarvitseville sinultakin" ja "Avaa sydämesi".
Kansanapu järjesti vuonna 1947 maalaus- ja piirustuskilpailussa, johon saivat osallistua kaikki kansa- ja oppikoulut. Se liittyi samana vuonna järjestettyyn suurkeräykseen.
Kansanapu-keräyksen jatkajaksi perustettiin vuonna 1949 Yhteisvastuukeräys.
Hannu Ansas

Hannu Juhani Ansas (24. marraskuuta 1945 Marttila – 22. syyskuuta 2012 Turku) oli suomalainen jääkiekkovaikuttaja.
Ansas toimi TPS:n taustajoukoissa vuodesta 1975 lähtien. Hän oli ollut ensin TPS ry:n hallituksen puheenjohtajana ja jäsenenä ja yhtiöittämisen jälkeen HC TPS Turku Oy:n hallituksen puheenjohtajana. Lisäksi Ansas toimi Jääkiekon SM-liiga Oy:n hallituksen jäsenenä ja jääkiekon MM-kisojen järjestelytoimikunnassa.
Ansas oli merkittävässä asemassa Turkuhallin saamisessa Turkuun. Hän vaikutti suuresti kunnallispoliitikkona Turussa halliprojektin aloittamisessa, mitä vaikeutti osaltaan myös aivan hankkeen loppuvaiheessa Suomeen iskenyt kova lama.
Ansas aateloitiin vuonna 2005 Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 170.
Lauri Kujala

Lauri Aukusti Kujala (11. maaliskuuta 1907 Anjala – 29. kesäkuuta 1982) oli arkistoneuvos, joka toimi usean eri arkiston hoitajana.

Henkilöhistoria

Lauri Kujalan vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Kalle August Kujala ja Maria Sihvola ja puoliso vuodesta 1937 Kirsti Inkeri Nurmela. Kujala tuli ylioppilaaksi 1921 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1929 ja lisensiaatiksi 1953, jolloin hän myös väitteli filosofian tohtoriksi. Valtionarkiston amanuenssi Kujala oli vuodesta 1929, Oulun maakunta-arkiston va. arkistonhoitaja 1932–1935 ja vakinainen 1936, vt. sota-arkiston hoitaja 1935–1936 ja sitten vakinainen, joskin 1941–1943 hän toimi myös Päämajan sotahistoriallisen toimiston toimistoupseerina. Valtionarkiston arkistoneuvos Kujala oli 1967–1972. Kujalalla oli useita luottamustehtäviä komiteoissa, seuroissa ja yhdistyksissä.