google/wiki40b huggingface dataset:
Samuli Paronen

Elämä ja ura

Paronen syntyi Virolahden Ravijoen kylässä ja oli vanhempiensa Väinö Parosen ja Ida o.s. Tasan ainoa lapsi. Suutari-isä oli ollut perustamassa paikallista työväenyhdistystä ja punakaartin jäsenenä osallistui Suomen sisällissotaan. Väinö Paronen ei osallistunut väkivaltaisuuksiin tai taistelutoimiin, mutta hänet vangittiin toukokuussa 1918. Hän kuoli Tammisaaren vankileirillä saman vuoden elokuussa.
Ompelutöillä itsensä ja poikansa elättänyt äiti puolestaan kuoli influenssaan vuonna 1932. Näin Samuli Paronen jäi orvoksi 14-vuotiaana. Paroselle määrättiin holhooja, mutta hän jäi kuitenkin asumaan kotimökkiinsä.
Kansakoulun jälkeen Paronen elätti itsensä työmiehenä lähinnä metsä- ja maataloustöissä. Vuonna 1935 hän pestautui holhoojansa luvalla merimieheksi, minkä jälkeen hän oli kesät sillilaivoilla ja talvet rakennustyömailla. Helsingissä asuessaan Paronen meni naimisiin vuonna 1937 vuokraemäntänsä Aino Meurosen kanssa, joka oli häntä 20 vuotta vanhempi. Avioliitto jäi lapsettomaksi.
Eri paikoissa asuttuaan hän osti vuonna 1950 vaimonsa kanssa Janakkalasta maatilan. Siellä hän kirjoitti esikoisromaaninsa Kesä Aataminkylässä.
Vuodesta 1964 lähtien Paronen asui osa-aikaisesti Riihimäellä ja muutti sinne pysyvästi vuonna 1968. Riihimäkeläiset tunnistivat Parosen pitkän ja kumaraisen hahmon isosta mustasta huopahatusta, joka peitti tummat tuuheat hiukset. Samuli Paronen oli tuttu näky Riihimäellä, sillä hän istuskeli mielellään puistoissa ja lukusaleissa, asemakahvilassa kahvilla tai syömässä. Hän hankki lisätienestiä rakennuksilla apumiehenä. 
Paronen kuoli keuhkosyöpään 1974 Ahveniston sairaalassa.

Samuli Paronen -palkinto

Samuli Paronen -palkinto myönnetään ansioista aforistiikan alalla. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 2006. Palkinnon jakaa Suomen aforismiyhdistys.
Kauvatsan kirkko

Kauvatsan vanha kirkko

Kauvatsan kaksi ensimmäistä kirkkoa rakennettiin 1600-luvulla Kauvatsanjoen tuntumaan Rutunan talon maille, noin kolme kilometriä nykyisestä kirkosta etelään. Vuonna 1781 pidetyssä piispantarkistuksessa otettiin esille uuden kirkon rakentaminen. Osa Huittisten seurakuntaan kuuluneen Kauvatsan kappeliseurakunnan asukkaista jätti piispalle kirjeen, missä he pyysivät kirkon siirtämistä Rutunasta Yttilän kylään. Rutunan kirkon sanottiin olevan kaukana kylistä ja ajoteistä ja se oli myös käynyt ahtaaksi. Hanke kuitenkin lykkäytyi, koska Huittisten emäkirkkoa piti laajentaa ja isännillä, jotka eivät halunneet näitä työtaakkoja yhtä aikaa, oli äänestyksessä manttaalienemmistö. Lisäksi rovasti Nils Idman nuoremman mielestä Rutunan kirkko oli toistaiseksi riittävä sekä kunnoltaan että tiloiltaan.
Kun Huittisten emäkirkko oli laajennettu, kauvatsalaiset päättivät syyskuussa 1798 pidetyssä kokouksessa rakentaa kirkon Yttilään mäelle, joka vuonna 1781 pidetyssä katselmuksessa oli sopivaksi havaittu. Kirkonmäen tuntumassa sijaitsi Pyhämäki-niminen mäki, joka kansanperinteen mukaan oli vanha pakanallisen ajan palvontapaikka. Muurarimestari Johan Ahlström oli vuonna 1796 laatinut piirustukset Kauvatsan puukirkoksi, mutta Tukholman intendenttikonttori ei hyväksynyt Ahlströmin suunnitelmaa. Intendenttikonttorin konduktööri P. W. Pahlmroth piirsi vuonna 1797 oman suunnitelmansa, jonka pohjalta kirkko rakennettiin. Rutunan kirkko purettiin vuonna 1800 ja sen materiaaleja käytettiin Yttilän kirkon rakentamiseen. Uusi kirkko ympäröivine kiviaitoineen oli valmis syksyllä 1801. Kirkkoherra Daniel Idman vihki sen 31. lokakuuta 1802. Kirkko edusti 1700-luvun loppupuolen vallitsevaa tyyliä ja oli malliltaan pitkäkirkko. Tornirakennus kirkkohuoneen laajennukseksi muodostettuine alakertoineen liittyi eteläisen pitkän sivun keskeen. Poikkipäisen pyhäkön toisella pitkällä puolella oli alttari ja alttarin takana sakasti. Kirkossa ei ollut lehtereitä.
Kauvatsan kirkkoa korjattiin tiuhaan. Jo vuonna 1852 ehdotettiin, että sen tilalle rakennettaisiin uusi harmaakivikirkko. Ehdotus hyväksyttiin kappelinkokouksessa, mutta lopulta päädyttiin vain kunnostamaan vanha kirkko vuonna 1855. Kunnostuksen yhteydessä vaihdettiin muun muassa lyijyiset ikkunanpuitteet puisiin. Vuonna 1861 tehtiin sakastiin tulisija.
Vuoden 1879 keväällä vanha kirkko lopulta purettiin. Lääninarkkitehti C. J. von Heidekenin suunnittelema uusi puurakenteinen kirkko valmistui sen paikalle vielä saman vuoden aikana.

Kauvatsan kirkonseutu

Kauvatsan kirkonmäen kulttuuriympäristöön kuuluu kirkon lisäksi myös muita vuonna 1892 Huittisista itsenäistyneen kunnan hallintoon liittyneitä rakennuksia. Alueella sijaitsevat pappila, kunnantalo ja lainamakasiini sekä kolme vanhaa kantatilaa. Lisäksi maantieltä kirkonmäelle johtavan tien varrella on näiden talousrakennuksia. Pappila on valmistunut 1800-luvun alussa vanhan kirkon rakentamisen yhteydessä, makasiini on peräisin 1800-luvun puolivälistä ja kunnantalo 1800- ja 1900-lukujen vaihteesta.
Museovirasto on määritellyt Kauvatsan kirkonseudun valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Lokus

Lokus (lat. locus, paikka) on perinnöllisyystieteissä geenin tai DNA-jakson sijaintipaikka kromosomissa. DNA-jakson vaihtelua lokuksessa kutsutaan alleeliksi. Geenikartta on kuvaus yksilön lokuksesta ja tarkasta fenotyyppistä.
Jokaisella geenillä on oma paikkansa kromosomissa. Tätä paikkaa kutsutaan lokukseksi. Kutakin kromosomia on yksilön soluissa yleensä kaksi kappaletta, joten kuhunkin ominaisuuteen vaikuttavia geenejä on kaksi kappaletta. Tämän vuoksi samaan ominaisuuteen vaikuttavat geenit sijaitsevat lajin kaikilla yksilöillä samassa kromosomiparissa sen tietyissä lokuksissa.
Isabelle Moretti

Isabelle Moretti on ranskalainen harpisti. Hän on esiintynyt solistina muiden muassa Orchestre National de Lyonin, Ensemble Orchestral de Parisin, Orchestre de la Suisse-Romanden, Israelin filharmonikkojen, SWR-sinfoniaorkesterin, Atlantan sinfoniaorkesterin ja Baijerin radion sinfoniaorkesterin kanssa.
Moretti on esittänyt 1700-luvun ohjelmistoa, mutta myös uusien sävellysten kantaesityksiä. Vuonna 2006 hän kantaesitti Philippe Hersantin harppukonserton Le tombeau de Virgile ja Michèle Reverdyn harppukonserton. Moretti opettaa Pariisin konservatoriossa, ja vuonna 2008 hänestä myös tuli Lontoon Royal Academy of Musicin vieraileva professori. Hän on Ordre National du Mériten ritari, ja hän on voittanut kansainvälisiä palkintoja Genevessä, Münchenissä ja Israelissa.
Akebiakasvit

Tuntomerkit

Akebiakasvien lehdet ovat vuorottaisia, sormiliuskaisia tai -lehdykkäisiä. Lehdykkäruodit ovat usein tyvestään turvonneet. Kukat ovat tertuissa oksien haaroissa olevien suojuslehtien hangoissa. Kasvit ovat tavallisesti yksineuvoisia ja monesti yksikotisia. Verholehtiä on kolme tai kuusi, ja ne ovat usein terämäisiä. Kukkien terälehdet puuttuvat joskus. Kehälehtien ja heteiden välissä on kaksi mesiäislehtikiehkuraa. Heteitä on kuusi, ja emilehdet ovat erillisiä ja niitä on vähintään kolme. Hedelmä on tavallisesti monisiemeninen tuppilo.

Levinneisyys

Heimon lajeja tavataan Itä-Aasiassa Himalajalta Kiinaan ja Japaniin ulottuvalla alueella sekä Chilessä Etelä-Amerikassa.

Akebiakasvit viljelykasveina

Ravinnoksi käytetään sukujen Akebia, Lardizabala, Stauntonia ja Decaisnea meheviä hedelmiä. Lardizabala biternata -lajista saadaan sitkeää kuitua. Koristekasveista tunnetuin on Suomessakin aivan etelässä suojaisella kasvupaikalla menestyvä rinneakebia eli kastanjaköynnös (Akebia quinata).
Karl Ingelius

Karl Hugo Ingelius (25. elokuuta 1885 Turku – 16. huhtikuuta 1956) oli suomalainen Marraskuun ryhmään kuulunut taidemaalari.
Ingelius opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1905–1907 sekä Pariisissa Académie de la Grande Chaumièressa vuonna 1927. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosien 1908 ja 1932 välillä. Hänen töitään oli näytteillä Tukholmassa ja Oslossa 1929.
Toyota R -moottorit

R-sarjan moottorit ovat nestejäähdytteisiä, bensiinikäyttöisiä, 4-sylinterisiä rivimoottoreita. Toyota valmisti niitä vuosina 1953–1995. Elinkaarensa aikana moottorisarja koki monta muutosta muun muassa iskutilavuuden ja venttiilikoneiston järjestelyjen suhteen. Moottorit on suunniteltu ajoneuvoissa pituussuuntaiseen asennukseen.
DOHC-moottoreissa nokka-akselit olivat ketjukäyttöisiä.
Sunderland

Muuta

Sunderland ja läheinen Newcastle ovat kilpailleet keskenään erinäisissä asioissa joskus hyvinkin vihamielisesti jo vuosisatojen ajan. Kiistojen sanotaan juontavan juurensa Englannin sisällissotaa edeltävään aikaan, jolloin Newcastlen kaupungille myönnettiin yksinoikeus alueen kivihiilikauppaan. Keskinäinen kilpailu ilmenee nykyään etenkin kaupunkien jalkapalloseurojen välillä.
Sunderlandin kaupunki on tunnettu jalkapallojoukkueestaan Sunderland AFC, joka kuului aikoinaan Englannin menestyneimpiin jalkapalloseuroihin, ja joka pelaa Englannin mestaruussarjassa.
Sunderlandissa puhutussa englannin murteessa on paljon skottivaikutteita.
Sunderlandin ystävyyskaupunkeja ovat Saint-Nazaire Ranskassa ja Essen Saksassa.
Pétur Gunnarsson

Pétur Gunnarsson (s. 15. kesäkuuta 1947 Reykjavík) on islantilainen kirjailija.
Pétur Gunnarsson on opiskellut kirjallisuutta Pariisin yliopistossa, jossa hän valmistui filosofian maisteriksi. Hän on kirjoittanut muun muassa näytelmiä, lyriikkaa ja laulujen sanoituksia. Pétur teki myös käsikirjoituksen Halldór Laxnessin elämästä kertovaan dokumenttiin.
Pétur Gunnarsson on elokuvaohjaaja Dagur Kárin isä.
Parugu

Juoni

Eräs Ramachandrapuramin kylän vaikutusvaltaisimmista miehistä, Neelakanta (Prakash Raj), ei usko rakkausavioliittoihin. Hänen vanhempi tyttärensä Subbalakshmi (Poonam Bajwa) karkaa vanhempiensa järjestämistä häistä alempiluokkaisen Erra Babu -nimisen miehen kanssa. Neelakanta yrittää löytää karkurit, ja hänen miehensä ottavat Erra Babun ystävät vangeiksi. Vankien joukossa on Krishna (Allu Arjun), joka rakastuu Neelakantan nuorempaan tyttäreen Meenaan (Sheela). Krishnan täytyy karata Meenan kanssa tai saada Neelakanta suostumaan heidän avioliittoonsa.
Ipanat

Juoni

Sarjassa keskityttiin erityisesti päähahmon Tommin sekä hänen ystäviensä Jaskan, Vilin, Lillin, Kitin ja veljensä Niilon seikkailuihin. He kykenevät kommunikoimaan toistensa kanssa vauvojen kielellä, jota aikuiset eivät ymmärrä. Vauvat pääosin ymmärtävät aikuisten puhetta, mutta käsittävät esimerkiksi vertauskuvallista puhetta väärin. Mukana ovat myös kolmevuotiaat Annika ja Susa, jotka kykenevät kommunikoimaan sekä aikuisten että vauvojen kanssa. Annika käyttää usein etuaan hyväksi manipuloidessaan jompiakumpia eikä siksi aina tule toimeen kiltimmän Susan kanssa.

Vastaanotto ja arvostelu

Wizard Magazine listasi vuonna 2008 Ipanat sijalle 34 laatimassaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla. Se listattiin tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listalle sijalle 92.
Roadside Romeo

Juoni

Elokuva kertoo Romeo-nimisestä koirasta, joka asui luksuskartanossa Mumbaissa. Romeon onni kuitenkin kääntyi, kun hänen perheensä myi kartanon ja muutti Lontooseen. Perheen tytär oli tylsistynyt koiraansa, eikä siksi halunnut ottaa Romeota mukaan Lontooseen. Kun perhe muutti pois,  he hylkäsivät lemmikkinsä kaduille ja Romeosta tuli kulkukoira. Piakkoin Romeo ystävystyy muiden kulkukoirieb kanssa ja perustaa Hius- ja muotisalongin, jossa hän trimmaa muita kulkukoiria luupalkalla. Romeo myös rakastuu ensisilmäyksellä Laila-nimiseen koiraan, jolla kuitenkin on jo ihailijanaan seudun pahamaineisin koira nimeltään Charlie Anna. Ihastuksensa takia Romeo joutuu usein nokikkain tuon pahamaineisen gangsterin kanssa ja joutuu htehdä Lailasta hänelle tyttöystävä. Laila kuitenkin saa tietää myöhemmin Romeon aikeista kun Chainu-niminen koira paljastaa asian. Pettyneenä Laila hylkää Romeon. Tarinan loppupuolella Romeosta tulee erityiskansalainen pelastettuaan Charlie Annan rankkurin kynsistä. Hän jää itse rankkurin vangiksi, mutta Charlie Anna vapauttaa hänet ja kertoo Lailalle totuuden aiemmista tapahtumista. Tämän kuultuaab Laila palaa Romeon luo.
S.S. Felice Scandone

Historia

Seura perustettiin vuonna 1948. Se on suurimmaksi osaksi viettänyt historiansa Serie B:ssä ja aladivisioonissa. 1995 se vakiinntutti paikkansa Serie B:ssä ja pääsi keräämään voimavarojaan. Parin vuoden odottelun jälkeen joukkue nousi Serie A2:een. 2000-luvulla joukkue on viimeinkin noussut Serie A:han ja voittanut Italian Cupin 2008. Kaudella 2008-2009 joukkue pääsi ensimmäistä kertaa historiassaan Euroliigaan.
Toni Hannula

Toni Leander Hannula (s. 30. huhtikuuta 1962 Savukoski) on suomalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, joka ylsi parhaimmillaan EM-pronssille vuonna 1985 ja voitti 12 SM-mitalia, joista neljä oli kultaisia. Hän oli 1980-luvun alussa painin suurlupaus ja yksi Suomen huippu-urheilun suurimmista toivoista.

Urheilu-ura

Hannula edusti jo ala-asteikäisenä 1970–1975 Lapin Lukkoa. Suomen mestaruuden Muhoksen Voittoa vuodesta 1976 edustanut Hannula voitti neljästi ja sai myös neljä hopeaa ja neljä pronssia. Toni Hannula sai pronssia nuorten painin EM-kisoissa vuonna 1982.
Hannula edusti Suomea niin MM- ja EM-kisoissa sekä olympialaisissa. Vuoden 1983 kisoissa hän oli 13. ja 1987 kymmenes. Hannula paini viidenneksi EM-kisoissa 1984.
Los Angelesin olympiakisoissa 1984 Hannula johti ottelussa Yhdysvaltojen Steven Fraseria vastaan pistein 2–1, kun tuomari ajoi hänet ulos matolta. Fraser voitti lopulta kultamitalin.
Toni Hannulan painiuran huippuhetki osui Leipzigin EM-kisoihin 1985. Tuolloin hän ylsi pronssille 90 kilon sarjassa. Sarjan lopulta voittaneelle Neuvostoliiton Igor Kaniginille Hannula hävisi selätyksellä ajassa 2.02, mutta pronssiottelussa hän voitti Puolan Andrzej Malinan pistein 3–1.
Myöhemmin Hannula nousi takaisin SM-huipulle vasta 1990-luvun jälkipuoliskolla. Hän voitti 1996 painin SM-pronssia ja 1997 SM-hopeaa.
Hannula teki paluun kilpamolskille 52-vuotiaana toukokuussa 2014 Oulussa pidetyissä SM-kisoissa. Hän osallistui 98 kg:n sarjaan, vaikka painoi vain 92 kg, ja voitti kisoissa yhden ottelun. Ateenassa lokakuussa 2015 Hannula voitti veteraanien maailmanmestaruuden 51–55-vuotiaiden ikäluokassa. Finaalissa Hannula kukisti ruotsalaisen Ari Markkolan pistein 6–0.

Yksityiselämä

Hannula työskentelee Oulun kaupungin palveluksessa urheilukiinteistöjen hoitajana. Hänellä on viisi lasta ja yksi lapsenlapsi.
Hannula on ollut rikoskierteessä ja istunut noin kymmenen vuoden ajan vankilassa vuosien 1989–2010 välillä. Hän oli vankilatuomioiden vuoksi poissa painimatoilta kahdeksan vuotta. Hannula on 2000-luvulle saakka myös kärsinyt päihderiippuvuudesta ja häntä on puukotettu peräti 13 kertaa.
Toni Hannula tuomittiin 12. joulukuuta 2007 Oulun käräjäoikeudessa törkeästä ryöstöstä 3,5 vuoden ehdottomaan vankeuteen. Hän oli elokuussa 2007 pakottanut rikostoverinsa Arto Saarilammen kanssa erään oululaismiehen luovuttamaan pankkitilin tunnusluvun. Vaatimusta tehostaakseen miehet olivat murtaneet uhriltaan yhden sormen sekä katkaisseet kaksi vasemman käden sormea keskinivelen kohdalta. Saarilampi sai yli viisi vuotta vankeutta.
Aino Yliruokanen

Aino Sofia Yliruokanen (13. heinäkuuta 1910 Rovaniemi – 30. kesäkuuta 2008 Rovaniemi) oli suomalainen lastenlääkäri ja terveyspoliittinen vaikuttaja.
Yliruokasen vanhemmat olivat maanviljelijä Pekka Yliruokanen ja Greta Matilda Korkalo-Vitikka. Hän tuli ylioppilaaksi Rovaniemen keskikoulun jatkoluokilta 1928. Yliruokanen opiskeli aluksi filologiaa Helsingin yliopistossa, mutta siirtyi sitten lääketieteelliseen tiedekuntaan, jossa hän suoritti lääketieteen lisensiaatin tutkinnon 1938. Hän työskenteli kandidaattivaiheessa useissa sairaaloissa ja valmistuttuaan muun muassa Rovaniemellä vastuulääkärinä. Hän meni vuonna 1939 Helsingin lastenklinikalle ja kun Talvisota syttyi, klinikan johtajana toiminut professori Arvo Ylppö antoi hänelle vetovastuun. Yliruokanen johti klinikan evakuoinnin Lepaan puutarhaopiston tiloihin. Jatkosodan myötä Aino Yliruokaselle tuli tehtäväksi järjestää lastensairaala Äänislinnaan, ja se sairaala toimi kesään 1944.
Lastentautien erikoislääkärin pätevyyden Yliruokanen sai 1949. Hän oli väitellyt lääketieteen tohtoriksi vuonna 1948 aiheenaan veriryhmät. Hän opiskeli vielä 1950-luvun alussa Yhdysvalloissa Harvardin yliopistossa, suorittaen siellä Master of Public Health (MPH) -tutkinnon.  Ulkomaisia projekteja Aino Yliruokasella oli muun muassa WHOn palveluksessa Delhissä, samoin kuin Nigeriassa. Hän työskenteli myös Lääkintöhallituksessa sekä Lapin lääninhallituksessa aikana, jolloin luotiin neuvolaverkostoa sekä siirryttiin ennalta ehkäisevään terveydenhuoltoon sekä luotiin perustaa julkiselle terveydenhuollolle ja terveyskeskuksille. Yliruokanen oli Lääkintöhallituksen neuvola- ja kouluylilääkäri vuodesta 1954 vuoteen 1957 ja tuli Lapin läänin apulaislääninlääkäriksi 1957. Eläkkeelle Yliruokanen, jolle myönnettiin lääkintöneuvoksen arvo, jäi vuonna 1975.
Christopher Mintz-Plasse

Christopher Charles Mintz-Plasse (s. 20. kesäkuuta 1989 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan komediaelokuvassa Superbad.
Mintz-Plasse on näytellyt urallaan myös useissa muissa pienemmissä elokuvarooleissa, muun muassa elokuvissa Kick-Ass, Pitch Perfect sekä Naapurit. Lisäksi hän on toiminut ääninäyttelijänä.
Pispalanharju

Pispalanharju on Pyhäjärven ja Näsijärven välissä, Tampereen länsipuolella sijaitseva jääkauden aikana muodostunut harju, joka sijoittuu Epilänharjun ja Pyynikinharjun väliin.  Pispalanharju on osa yhtenäistä harjuketjua, joka kulkee Tampereen kaupungin läpi.
Kate Higgins

Elämäkerta

Higgins syntyi Charlottesvillessa, Virginiassa, mutta vietti lapsuutensa Alabaman Auburnissa, jossa hän sai kiinnostuksensa musiikkiin ja erityisesti pianoon. Higgins aloitti pianon soittamisen kuusivuotiaana ja harjoitteli soittamista päivittäin. Esiinnyttyään Chicagossa laulamassa hänen äitinsä päätti rohkaista tytärtään entisestään ja high schoolin jälkeen Higgins opiskeli Auburnin yliopistossa jazzmusiikkia muun muassa Bob Richardsonin kanssa. Valmistumisensa jälkeen hän muutti Los Angelesiin, jossa Higgins kuitenkin kohtasi ongelmia muusikin suhteen, kun koki liikaa paineita perheensä hokiessa hänen mahdollisuuksista tulla suurmenestys. Liikojen paineiden vuoksi Higgins lopulta tyytyi esiintymään yökerhoissa ja ravintoloissa. Hän kuitenkin löysi musiikin nautintonsa uudestaan laulaen hymnejä ja gospelia. Higgins tallensi uudet kappaleensa kopioidakseen ne ystävilleen. Eräs ystävistä soitti kappaleita vankilassa, jossa hän näki eräiden vankien alkaneen itkeä kuunnellessaan Higginsin soittamia hymnejä. Musiikki oli rauhoittavaa ja se sai samalla Higginsin uran nousuun, jonka myötä hän on usein soittanut jazz- ja gospelmusiikkia sekä vaihtoehtoisesti rockia ja popmusiikkia. Tähän mennessä Higgins on julkaissut viis albumia.
Hänen äitinsä oli nuorempana myös laulaja ja näyttelijä, joka esiintyi usein New Yorkissa.

Ääninäyttelijänä

Higgins päätyi musiikin lisäksi tekemään töitä ääninäyttelijänä 2000-luvun alussa. Hän aloitti ääniroolien tekemisen dubbaamalla animesarjoja ja tekemällä myös mainosjuontoja. Higgins tunnetaan parhaiten dubattuaan Sakura Harunoa Narutossa ja Karin Kurosakia Bleachissa. Lisäksi Higgins on tehnyt useita äänirooleja videopeleihin, kuten Naruto: Ultimate Ninja, EverQuest II, Tales of the Abyss, Tales of Vesperia, Project Sylpheed, Sonic Rush Adventure ja Disgaea 4. Alkuperäisiä rooleja animaatioihin hän on tehnyt Animaliaan, sekä Marvel Comicsin animaatiosarjaan Wolverine and the X-Men. Higgins on myös nykyinen Sonic the Hedgehog-pelisarjan Tails-ketun ääni. Super Mario Odyssey -pelissä hän ääninäyttelee Paulinea.
Tokaji

Tokaji on unkarilainen valkoviini, jonka tunnetuin laatu on makea Tokaji aszú. Tokaji-viinejä viljellään Tokaj-Hegyaljan alueella Koillis-Unkarin ja myös Slovakian vulkaanisessa maaperässä.
Tokajin makeus on peräisin Botrytis cinerea -jalohomeesta, joka otettiin käyttöön 1600-luvulla. Unkarin pitkästä ja lämpimästä syksystä sekä aamusumuista pitävä home muuttaa rypäleet rusinamaisiksi, minkä jälkeen ne kerätään käsin.
Tokajin yleisimmät, perinteiset rypäleet ovat Furmint, Hárslevelú ja Sárgamuskotály. Virallisesti hyväksyttyjä ovat lisäksi Zéta, Kövérszőlő ja Kabar.
Makeat Tokaji aszú -viinit luokitellaan makeuden mukaan neljään luokkaan, kolmesta puttonyosista kuuteen puttonyosiin. Kuuden puttonyosin viinissä on sokeria 150–180 grammaa litrassa ja kolmen puttonyosin viinissä vähän alle puolet tästä. Lisäksi Tokaji aszú eszenciassa sokeria on yli 180 grammaa litrassa sekä harvinaisessa ja kalliissa Tokaji eszenciassa jopa 450–800 grammaa litrassa.
Tokaji szamorodni -laatua valmistetaan sekä kuivana että makeana. Siihen käytetään vain osittain jalohometartunnan saaneita rypäleitä.
Tethysmeri

Tethysmeri oli muinainen Lauraasian ja Gondwanamantereen erottanut meri. Sen läntisin osa vastasi nykyistä Karibianmerta, ja keskiosasta on sen suuresti kavennuttua muodostunut nykyinen Välimeri. Nämä ovat kuitenkin jääneet kauas toisistaan Amerikan mannerlaatan vähitellen siirtyessä kauas länteen. Tethysmeren itäosa sulkeutui Intian ja Arabian liukuessa kiinni Aasiaan. Nykyään Tethysmeren pohjakerrostumia voi löytää jopa Himalajalta, minne ne nosti mannerlaattojen liikehdintä.
Tethysmeri alkoi muotoutua noin 250 miljoonaa vuotta sitten myöhäisellä permikaudella, kun Pangean jättiläismanner alkoi hajota Gondwanaksi ja Lauraasiaksi. Tethysmerestä tuli yhtenäinen idästä länteen ulottuva putki viimeistään 170 miljoonaa vuotta sitten. Putki leveni valtavaksi viimeistään 140 miljoonaa vuotta sitten. Liitukaudella varsinkin 135–100 miljoonaa vuotta sitten Tethysmeren kautta kiertävä lämmin merivirta lämmitti Maata. Liitukauden alussa Tethysmeri oli lähellä päiväntasaajaa.
Tethysmeri hajosi kenotsooisen maailmankauden puolivälissä, kun Arabia ja Intia liukuivat Aasiaan kiinni. Lopullisesti Tethysmeri sulkeutui mioseenin epookin keskivaiheilla noin 14-13 miljoonaa vuotta sitten. Tällöin Afrikan laatta törmäsi Euraasian laattaan. Tämä siirsi päiväntasaajan seuduilla kiertävän merivirran etelään, mikä viilensi maapallon ilmastoa huomattavasti. Keskilämpötila aleni ehkä noin 3 astetta.
Striktosidiini

Biosynteesi ja muiden alkaloidien muodostuminen

Striktosidiinin rakenne koostuu β-karboliiniosasta, terpenoidiosasta ja glukoosista. Yhdiste on huoneenlämpötilassa kiteistä ainetta. Striktosidiini on optisesti aktiivinen yhdiste ja sen ominaiskiertokyky metonoliliuoksessa on -98,2.
Striktosidiinia esiintyy muun muassa oleanteri-, strykniinipähkinä-, matara- ja tupelokasvien heimoissa. Striktosidiinia muodostuu kasveissa tryptamiinin ja sekologaniinin välisellä Pictet–Spengler-reaktiolla, jota katalysoiva entsyymi on striktosidiinisyntaasi. Seuraavassa vaiheessa striktosidiini hydrolysoituu striktosidiiniglukosidaasin katalysoimana glukoosiksi ja striktosidiiniaglykoniksi. Tämä aglykoni on epästabiili ja reagoi edelleen. Striktosidiinista muodostuu useita biologisesti ja lääketieteellisesti hyvin tärkeitä alkaloideja esimerkiksi kiniini ja muut kiina-alkaloidit, vinka-alkaloidit, johimbiini, raubasiini (ajmalisiini), reserpiini ja kamptotesiini.
Ericka Bareigts

Paule Ericka Bareigts, o.s. Couderc, (s. 16. huhtikuuta 1967 Saint-Denis de la Réunion, Réunion, Ranskan merentakainen hallintoalue) on ranskalainen poliitikko, ministeri, Ranskan kansalliskokouksen jäsen ja myös alue- ja paikallispoliitikko.

Perhe ja lapsuus

Ericka Bareigtsin isänpuoleiset esi-isät olivat tulleet siirtolaisina Korsikasta, ja hänen äitinsä oli puolestaan alkuperältään madagaskarilainen. Isä oli kansakoulun opettaja ja kotoisin  hyvin vaatimattomasta viljelijäperheestä. Kun Ericka oli syntyisin Reunionin Saint-Denisistä, niin hän kasvoi Madagaskarilla Sakayn enklaavissa, jonka Reunionilta siirtolaiset olivat perustaneet.
Hänen omassa perheessään on kaksi tytärtä ja hänen aviomiehensä toimii vanhainkodin johtajana.

Opinnot

Bareigts opiskeli Réunionin yliopistossa kaksivuotisen lakitieteen tutkinnon vuonna 1980. Tämän jälkeen hän jatkoi opintojaan Pariisissa Paris 1 Panthéon-Sorbonnen yliopistossa ja suoritti maisterin tutkinnon liikejuridiikassa. Tämän jälkeen hän lähti Lontooseen, jossa hän paransi englannin kielen taitoaan mutta palasi Reunionille, jossa hän suoritti vuonna 1992 uudelleen maisterin tutkinnon.
Vanuatunmesikko

Levinneisyys

Vanuatunmesikkoa tavataan Vanuatussa. Lajin on kuvattu olevan yleisimmillään vuoristoissa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.