Tuomioistuin

Tuomarit

Tuomioistuimen jäseniltä eli tuomareilta edellytetään tuomitsemisen vaatimaa ammattitaitoa sekä kykyä ja tahtoa tuomita oikein. Tuomarin tulee hallita oikeusjärjestys ja kyetä soveltamaan oikeusnormeja konkreettisiin tapauksiin, ja hänen tulee lisäksi olla vapaa kaikenlaisista ulkoisista vaikutteista, jotka voisivat vaikuttaa hänen puolueettomuuteensa. Siksi tuomarin yleisistä ja erityisistä kelpoisuusehdoista on säädetty laissa. Yleisillä kelpoisuusehdoilla tarkoitetaan ominaisuuksia, joita henkilöltä edellytetään, jotta hän voisi ylipäätään toimia tuomarina. Erityiset kelpoisuusehdot puolestaan varmistavat, että tuomari on yksittäisessä jutussa esteetön (jäävitön) eli vapaa sellaisesta henkilökohtaisesta suhteesta asiaan tai asianosaisiin, joka voisi horjuttaa luottamusta hänen puolueettomuuteensa.

Tuomioistuimen toimivalta

Jotta tuomioistuin voisi käsitellä yksittäistä asiaa, sillä tulee olla siihen toimivalta. Toimivalta jakautuu oikeusasteelliseen, asialliseen, alueelliseen ja kansainväliseen toimivaltaan. Toimivaltaa eri prosessilajeissa (siviili-, rikos- ja hallintoprosessissa) sääntelevät eri normit.

Oikeusasteellinen toimivalta

Oikeusasteellinen toimivalta liittyy oikeusaste- eli instanssijärjestykseen. Riita-asiat tulee aina panna ensi asteessa vireille käräjäoikeudessa, ei hovioikeudessa tai korkeimmassa oikeudessa. Myös rikosasiat käsitellään lähes aina ensi asteena käräjäoikeudessa. Tästä poikkeuksen muodostavat ainoastaan tuomareihin ja syyttäjiin kohdistuvat virkasyytteet, jotka käsitellään ensi asteena hovioikeudessa tai korkeimmassa oikeudessa.
Instanssijärjestyksestä johtuu myös, että muutoksenhakutuomioistuin voi tutkia jutun enintään siinä laajuudessa, kun se on ollut alemman tuomioistuimen käsiteltävänä. Uusia vaatimuksia tai perusteita ei siis yleensä ole mahdollista esittää enää muutoksenhaussa.

Asiallinen toimivalta

Asiallinen toimivalta jakaa asiat niiden laadun perusteella eri tuomioistuimiin. Riita- ja rikosasiat käsitellään pääsääntöisesti yleisissä tuomioistuimissa. Tietyt asiat tulee kuitenkin käsitellä erityistuomioistuimissa, joita ovat riita-asioissa markkinaoikeus, työtuomioistuin ja vakuutusoikeus sekä rikosasioissa valtakunnanoikeus. Eräissä valtioissa on myös erillinen perustuslakituomioistuin. Tuomioistuin voidaan myös väliaikaisesti perustaa esimerkiksi käsittelemään sotarikoksia, kuten Haagin sotarikostuomioistuin.
Tietyt asiat on keskitetty asian laadun perusteella vain joihinkin käräjäoikeuksiin. Tällaisia ovat esimerkiksi merilain mukaiset asiat, jotka käsitellään kahdeksassa merioikeutena toimivassa käräjäoikeudessa.

Alueellinen toimivalta rikosasioissa

Rikosasioissa toimivaltaisesta tuomioistuimesta säädetään oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain (ROL) 4 luvussa. Toimivaltainen tuomioistuin on pääsääntöisesti sen paikkakunnan tuomioistuin, jossa rikos on tehty (forum delicti, ROL 4:1 §). Syyte Suomen ulkopuolella tehdystä rikoksesta tutkitaan vastaajan asuin-, oleskelu- tai tapaamispaikan tuomioistuimessa (ROL 4:2 §). Rikosasia voidaan tutkia vastaajan asuin- tai oleskelupaikan tuomioistuimessa myös muussa tapauksessa, jos syyttäjä katsoo sen tarkoituksenmukaiseksi (ROL 4:1.3 §). Lisäksi toisiinsa liittyvät, mutta erilliset syytteet voidaan tietyin edellytyksin tutkia samassa tuomioistuimessa (ROL 4:3−6 §).

Toimivallan puuttumisen seuraukset

Tuomioistuimen on heti jutun saavuttua käsiteltäväksi tutkittava, että se on asiassa oikeusasteellisesti, asiallisesti ja alueellisesti toimivaltainen. Jos alueellista toimivaltaa koskeva säännös on dispositiivinen, tuomioistuin tutkii alueellisen toimivaltansa vain, jos vastaaja huomauttaa asiasta käyttäessään asiassa ensimmäistä kertaa puhevaltaa tai ei lainkaan vastaa asiassa. Jos tuomioistuin katsoo, ettei sillä ole toimivaltaa, sen on siviiliasiassa jätettävä asia tutkimatta. Rikosasiassa tuomioistuin voi kuitenkin siirtää asian toiseen tuomioistuimeen ROL 4:8 §:ssä säädetyin edellytyksin.