Eduskuntavaalit 2015

Vaalikamppailu

Vaalitaistelua hallinneeksi teemaksi nousi talousväittely, ja esimerkiksi perhe-, eläke- ja sosiaalipoliittiset kysymykset jäivät sivuosaan. Valtiovarainministeriön virkamiehet olivat katsoneet, että valtion menoja pitäisi vaalikauden 2015–2019 aikana leikata neljällä miljardilla ja kuntien menoja noin kahdella miljardilla eurolla. Kokoomus ilmoitti hyväksyvänsä VM:n ehdottamat säästötoimet, kun taas sosialidemokraatit pitivät niitä ylimitoitettuina. SDP:n lisäksi oppositiopuolueet keskusta, perussuomalaiset ja Stubbin hallituksen syyskuussa 2014 jättänyt Vihreä liitto sekä pienimmät eduskuntapuolueet olivat valmiita yhteensä 1–2 miljardin euron säästöihin. Vasemmistoliiton mielestä valtion menoja ei olisi pitänyt leikata lainkaan, koska vaikeana aikana tehtävät leikkaukset vain syventäisivät lamaa. Muun muassa talouspolitiikasta vallinneiden erilaisten näkemysten vuoksi Stubbin hallituksen toimintakyky halvaantui syksyn ja talven 2014–2015 aikana, mikä haittasi myös eduskunnan työskentelyä. Ulko- ja turvallisuuspolitiikassa olisi ollut aineksia kiivaaseenkin väittelyyn muun muassa sen suhteen, pitäisikö Suomen hakea sotilasliitto Naton jäsenyyttä. Presidentti Sauli Niinistö kutsui kuitenkin joulukuussa 2014 puoluejohtajat virka-asuntoonsa Mäntyniemeen ja puristi heiltä lupauksen siitä, että ulkopolitiikan peruslinjasta vallitsi yhteisymmärrys.
Suomalaiset äänestäjät olivat useiden vuosien ajan tottuneet siihen, että eduskuntavaaleissa kolme tai neljä puoluetta kamppailee tasaväkisesti suurimman puolueen asemasta. Vuosien 2003, 2007 ja 2011 eduskuntavaaleja voidaan luonnehtia myös pääministerivaaleiksi, koska suurimman puolueen puheenjohtajalle on ollut luvassa myös uuden hallituksen pääministerin paikka. Tämänkertaisten vaalien tunnelma poikkesi kuitenkin edellisistä, koska suurimmasta puolueesta ei ollut lainkaan epäselvyyttä. Keskusta oli jo syksyllä 2014 tempaissut uuden puheenjohtajansa Juha Sipilän johdolla niin suuren etumatkan muihin puolueisiin, että sen voittoa ja uuden pääministerin nimeä pidettiin vuorenvarmoina jo noin puoli vuotta ennen vaalipäivää. Keskusta saikin 14 lisäpaikallaan hyvityksen 16 paikan suurtappiostaan vuonna 2011 ja neljän vuoden oppositiokaudesta.
Mielipidemittausten perusteella kokoomus, perussuomalaiset ja SDP kilpailivat tasaväkisesti toiseksi suurimman puolueen paikasta. Ennakkoäänestyksen tulosten valossa näytti siltä, että sosialidemokraatit nousisivat keskustan jälkeen toiseksi suurimmaksi puolueeksi. Vaaliyön aikana tilanne muuttui kuitenkin täysin. Perussuomalaisten ääniosuus nousi rajusti vaalipäivän äänien laskennan edetessä ja puolueesta tuli uuden eduskunnan toiseksi suurin. Sen osuus ennakkoäänistä oli vain 16,1 prosenttia, mutta vaalipäivän ääniä se sai eniten eli 19,3 prosenttia. Edellisen eduskunnan suurin puolue kokoomus sai vaaleissa enemmän ääniä kuin perussuomalaiset, mutta putosi kolmanneksi. Vielä huonommin kävi SDP:lle, jonka romahdus tapahtui vaalipäivänä. Puolueen saamat 34 kansanedustajaa olivat sen historian huonoin tulos. Vaalikauden 2011–2015 ajan oppositiossa olleiden perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini ilmoitti jo vaalikampanjan aikana puolueensa olevan valmis hallitusvastuuseen, ja vaalituloksen pohjalta lähdettiin heti muodostamaan kolmen suurimman puolueen hallitusta. Kokoomuksen ja SDP:n välit olivat varsinkin Stubbin hallituksen toimikaudella tulehtuneet niin pahoin, etteivät ne mahtuneet samaan hallitukseen, minkä SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne ilmaisi avoimesti jo vaalikampanjan aikana.

Hallitus

Vaaleissa suurimmaksi puolueeksi nousi keskusta, minkä perusteella puolueen puheenjohtaja Juha Sipilä sai hallitustunnustelijan tehtävän. Hallitusneuvottelut alkoivat 8. toukokuuta 2015 keskustan, perussuomalaisten ja kokoomuksen kesken valtioneuvoston juhlahuoneistossa Smolnassa. Neuvottelut saatiin päätökseen ja hallitusohjelma julkistettiin 27. toukokuuta. Presidentti nimitti Sipilän hallituksen 29. toukokuuta 2015.