google/wiki40b huggingface dataset:
Curtis McKenzie

Ura

McKenzie pelasi neljä kautta CCHA-joukkue Miami RedHawksissa. Hän pelasi 158 ottelua, joissa teki 29 maalia, 51 syöttöä ja sai 285 rangaistusminuuttia.
Viimeisen Miamin yliopistossa pelatun kauden jälkeen 12. huhtikuuta 2013 McKenzie teki Dallas Starsin kanssa kahden vuoden tulokassopimuksen kaudesta 2013–2014 alkaen. Hän ehti kuitenkin tehdä ammattilaisdebyyttinsä kauden 2012–2013 lopulla Dallasin farmijoukkue Texas Starsissa.
McKenzie teki NHL-debyyttinsä kauden 2014–2015 alussa 18. lokakuuta 2014 Philadelphia Flyersia vastaan. Uransa avausmaalin hän iski 16. marraskuuta pelatussa ottelussa Chicago Blackhawksia vastaan.
Kaarlo Österbladh

Kaarlo Edvard Österbladh (27. lokakuuta 1878 Lumijoki – 31. joulukuuta 1943 Turku) oli suomalainen arkistonhoitaja ja historiantutkija, joka perehtyi erityisesti kirkkohistoriaan.
Österbladhin vanhemmat olivat kirkkoherra Johan Österbladh ja Maria Magdalena Schroderus. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1903 ja suoritti teologian erotutkinnon 1907, toimien valtionarkiston virkamiehenä 1907-1908 ja 1909-1910, Kirkollisviraston leski- ja orpokassan kamreerina 1911-1919, Turun tuomiokapitulin notaarina 1914-1920, Turun suomalaisen yliopistoseuran ja sitten Turun yliopiston rahastonhoitajana 1919-1932 ja viimeksi mainitusta vuodesta ajoittain myös pankkimiehenä. Östebladh harrasti 1700-luvun kirkkohistorian tutkimusta ja julkaisi jo 1911 Turun tuomiokapitulin luettelon. 1929 hän tuli filosofian lisensiaatiksi (tohtoriksi), väitöskirjan aiheenaan Johan Browallius. Seuraavana vuonna hänet valittiin Turun maakunta-arkiston vt. hoitajaksi ja 1932 vakinaiseksi. Österbladh toimi Turun yliopiston historian dosenttina 1932-1940. Arkistotutkimustensa perusteella hän julkaisi tutkimuksen Pappissääty Suomen valtiopäivillä 1809-1906 (1939-1942) sekä lähdekokoelman K.F. Mennanderin lähettämiä ja saamia kirjeitä I-III (1939-1942). Helsingin yliopisto myönsi Österbladhille kunniatohtorin arvon 1942.
Österbladhin puoliso vuodesta 1912 oli Ellen Emerentia Ahlström.
Vanginlukko

Vanginlukko eli siperianlukko (engl. Chinese Rings tai Patience Puzzle; kiin. Ryou Kaik Tjyo) on älypeli, josta on useita muunnelmia. Pelin tarkoituksena on saada erotettua / yhdistettyä pelin kaksi osaa: kahva- ja rengasosa. Tämä tapahtuu pujottelemalla rengasosan renkaita tietyssä järjestyksessä ylös ja alas kahvaosan pitkulaisessa lenkissä. Renkaiden määrä - joka voi periaatteessa olla kuinka monta tahansa - määrittää ratkaisuun tarvittavien siirtojen määrän. Koska ratkaisu on mekaaninen siirtosarja, ei renkaiden lisääminen vaikeuta ratkaisuun pääsyä vaan ainoastaan lisää siihen tarvittavaa aikaa. Tyypillisessä vanginlukossa on noin 7 rengasta. Yhden renkaan peli ratkeaisi yhdellä siirrolla. Jokainen renkaan lisäys tuplaa (±1) ratkaisuun tarvittavien siirtojen määrän. Esimerkiksi seitsen-renkaisen pelin ratkaisuun tarvitaan 65 siirtoa.
Vanginlukko on eräs tunnetuimmista älypeleistä. Kiinalaisen tarun mukaan sotasankari Hung-Ming (181–234 jaa.) keksi pelin vaimolleen ajankuluksi, sotaretkiensä ajaksi. Skandinaviassakin peli on tunnettu jo useita satoja vuosia. Nimi Siperianlukko saattaa olla peräisin 1700-luvun alusta, kun Siperian vankeudesta palanneet karoliinit toivat pelin Suomeen.
Vuorikide

Vuorikide eli vuorikristalli on läpinäkyvää, melko puhdasta kvartsia. Kyseessä ei siis ole kristalli, joka on amorfista lasia. Vuorikiteet ovat puikkomaisia, muodoltaan kuin obeliskeja ja kooltaan muutamia senttejä. Kiteet ovat yleensä toisiinsa kasvaneina kimppuina. 
Suomessa vuorikiteitä on muun muassa Pisanmäellä, jonka eräältä seinämältä niitä on kaivettu jo vuosisatoja.
Vuorikidettä kutsutaan myös nimillä Alaskan timantti, Arkansasin timantti, Strassitimantti, Meksikolainen timantti ja Marmarosh timantti.
Vuorikristallista on saanut nimensä myös kristallilasi.  Kristallilasi on kuitenkin muiden lasilajien tavoin amorfista toisin kuin vuorikide, joka nimensä mukaisesti on kiteinen aine.
Savo-Karjala (Kuopio)

Savo-Karjala oli Kuopiossa vuosina 1888–1901 ilmestynyt sanomalehti.
Kuopion vanhasuomalaiset perustivat Savo-Karjalan nuorsuomalaiseksi muuttuneen Savon kilpailijaksi. Erityisesti sen taustalla olleita pappeja ja opettajia ärsytti Savoa toimittaneiden Juhani ja Pekka Brofeldtin uskonnollinen vapaamielisyys. Savo-Karjala oli linjaltaan suomenmielinen ja hengeltään ankaran kirkollinen. Sortovuosina lehdestä tuli K. Onni G. Hannikaisen johdolla perustuslaillinen. Sensuuriviranomaiset lakkauttivat sen ensin määräajaksi vuonna 1899 ja sitten lopullisesti syyskuussa 1901.
Lehti ilmestyi aluksi kahdesti ja vuodesta 1889 lähtien kolmesti viikossa. Savosta poiketen Savo-Karjala levisi myös Kuopion läänin itäosaan Pohjois-Karjalaan. Sen levikki oli 2500 kappaletta vuonna 1899. Päätoimittajina työskentelivät Bruno Granit-Ilmoniemi (1888, 1890–1893, 1899 ja 1901), Otto Julius Cantell (Kantele, 1889–1890), Aatu Leinonen (1894–1896), Samuli Koski (1896), Väinö Koivisto (vastaava toimittaja 1897 ja 1898) ja K. Onni G. Hannikainen (1897–1901).
Elena Asachi

Elena Asachi (alkuaan Teyber; 30. lokakuuta 1789 Wien – 9. toukokuuta 1877 Iaşi) oli romanialainen pianisti, laulaja ja säveltäjä. Hän oli itävaltalaisen säveltäjän Anton Teyberin tytär.
Syntyään itävaltalainen Elena Teyber opiskeli lapsuudessaan musiikkia isänsä johdolla Dresdenissä. Sittemmin hän opiskeli Wienissä opettajanaan oopperalaulaja Domenico Donzelli. Saatuaan opintonsa päätökseen hän työskenteli Iaşin konservatoriossa pianistina ja säveltäjänä vuodesta 1827 vuoteen 1863. Elena Asachin aviopuoliso oli Gheorghe Asachi. Pariskunta teki yhteistyössä useita lauluteoksia ja teatteriesityksiä.
Lassi Nurmos

Seurajoukkueet

Lassi Nurmoksen pelaajaura aikuisten tasolla alkoi kaudella 2011, kun hän nousi vain 16-vuotiaana Ykkösessä pelanneen AC Oulun kokoonpanoon. Nurmos pelasi kausina 2011–2013 yhteensä 54 Ykkösen ottelua. Kaudella 2013 joukkueen kapteeniksi valittu Nurmos pelasi vain seitsemän ottelua, kun vakava loukkaantuminen päätti kauden jo kesäkuussa.
Nurmos siirtyi kaudeksi 2014 Veikkausliigassa pelanneeseen RoPS:iin. Nurmos debytoi Veikkausliigassa 23. huhtikuuta 2014 ottelussa RoPS–FC Inter. Nurmos pelasi kaudella 2014 yhteensä 16 liigaottelua, joista 12 avauskokoonpanossa. RoPS oli kaudella 2014 Veikkausliigassa kymmenes.
RoPS ja Nurmos purkivat sopimuksen Veikkausliiga-kauden alettua huhtikuussa 2015 ja Nurmos siirtyi takaisin Ykköseen AC Oulun riveihin. Nurmos pelasi kausina 2015–2016 yhteensä 53 Ykkösen ottelua. Hän saavutti kaudella 2016 sadan sarjaottelun rajan AC Oulun paidassa ja toimi toistamiseen joukkueen kapteenina.
Nurmos siirtyi kaudeksi 2017 Veikkausliigassa pelanneeseen PS Kemiin. Nurmos valittiin joukkueen kapteeniksi, ja hän pelasi kaudella 2017 yhteensä 22 liigaottelua, joista 18 avauskokoonpanossa. PS Kemi oli kaudella 2017 Veikkausliigassa kymmenes.
Nurmos palasi kaudeksi 2018 jälleen Ykkösen AC Ouluun. Hänet valittiin kolmannen kerran joukkueen kapteeniksi, ja Nurmos pelasi kaudella 2018 yhteensä 22 Ykkösen ottelua. Nurmos teki jatkosopimuksen AC Oulun kanssa myös kausista 2019–2020.

Maajoukkue

Lassi Nurmos debytoi ikäluokkansa (1994) maajoukkueessa 16-vuotiaana 24. tammikuuta 2011 Minskissä pelatussa ottelussa Belgia–Suomi. Hän pelasi oman ikäluokkansa maajoukkueessa 20 ottelua.
Alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa Nurmos debytoi 20-vuotiaana 17. tammikuuta 2015 Pietarissa pelatussa ottelussa Turkmenistan–Suomi. Nurmos pelasi neljä nuorten maaottelua.
Hopea (heraldiikka)

Hopea (ransk. argent) on heraldinen tinktuuri ja toinen kahdesta heraldiikassa käytetystä metallista. Sitä kuvaamaan käytetään usein valkoista väriä. Toisin kuin kultaa, vaakunoita maalattaessa ei tyypillisesti käytetä aitoa hopeaa tai valkokultaa, sillä ne tummuvat helposti. Myös niissä hopea korvataan valkoisella tai vaaleanharmaalla maalilla. Jos hopeaa halutaan kuvastaa metallilla, käytetään yleensä alumiinia.
Muita hopeatinktuurista lähinnä runollisessa mielessä aiemmin käytettyjä nimiä ovat kuu (luna) ja helmi (pearl).
Eskapismi

Eskapismi tarkoittaa todellisuuspakoisuutta.  Käsite on esitelty brittiläisessä kirjallisuudentutkimuksessa 1930-luvulla kuvaamaan yhteiskunnallisen tietoisuuden ja realismin puutetta.
Eskapistit usein tuntevat olevansa pettyneitä todellisen maailman arkipäivän stressiin ja pyrkivät "pakenemaan" sieltä mm. unien, päihteiden, taiteen, mietiskelyn, matkustelun ja/tai fantasioinnin kautta. Termiä voidaan käyttää kuvaamaan ihmisten toimenpiteitä masennuksen ja surullisuuden tunteiden lievittämiseksi.
Liittyen televisionkatseluun eskapismin muotona käsite voidaan jakaa (1) sosiaalipsykologiseen eskapismiin, jossa todellisuuspako liittyy kanssakäymisen vaikeuksiin lähiyhteisössä, (2) sosiologiseen eskapismiin, jolloin ajatellaan todellisuuspaon syyksi esim. työyhteisöstä vieraantumista ja (3) yksilöpsykologiseen eskapismiin, jossa henkilö "pakenee omia ajatuksiaan", eskapismin aiheuttajia ei tällöin nähdä erityisesti yhteisöllisinä.

Historia

Useat ajattelevat, että eskapismi on ominaista nykyajan urbaanille teknologian olemassaololle, sillä se eristää de facto -ihmiset heidän luonnollisesta ympäristöstään. Nyky-yhteiskunnan suorituskeskeisyys sekä lisääntyvät paineet työtä ja opiskelua kohtaan voidaan nähdä myös syynä eskapismin lisääntymiseen. Downshifting-termi on lanseerattu ilmiön estämiseksi.
Evankelikalismi

Historia

Evankelioivan herätyskristillisyyden juuret ulottuvat 1700-luvulle pietismin synnyn yhteyteen. Pietistisen herätyskristillisyyden pohjalta syntynyt kristillisyys, muun muassa lähetysliike ja metodismi, korostivat voimakkaasti evankelioinnin tärkeyttä.

Suomessa

Suomessa evankelioivaa herätyskristillisyyttä edustavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä yleensä niin sanotut viidesläiset: Kansan Raamattuseura, Kansanlähetys, Suomen Raamattuopisto, OPKO, Lähetysyhdistys Kylväjä, Sanansaattajat, sekä myös Suomen Evankelinen Allianssi ja niin sanotut vapaat kristilliset suunnat.
Sammon taonta

Tausta

Gallen-Kallela etsi töilleen sopivia, aidon oloisia ympäristöjä kiertäen eri puolin Suomea. Minna Canthin neuvomana hän siirtyi perheineen kesäksi 1893 Savoon Vehmersalmelle, Mustaharjun tilalle. Siellä hän maalasi Kalevalan kymmenennen runon inspiroimana Sammon taonta -teoksensa. Taiteilijan vaimo Mary Gallen-Kallela toimi puvustajana sekä lavastajana ja samana kesänä syntyikin myös kaunis muotokuva Marysta Vehmersalmen kallioisissa maisemissa.
Kuparioksikloridi

Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa kuparioksikloridi on vihreää ja veteen liukenematonta kiteistä ainetta. Happoihin se sen sijaan liukenee ja syanidi- ja ammoniakkiliuokset liuottavat sitä muodostaen komplekseja. Emäksisten vesiliuosten vaikutuksesta siitä muodostuu kuparihydroksidia. Kuumennettaessa kuparioksikloridia yli 200 °C:n lämpötilaan se hajoaa kupari(II)oksidiksi.
Hengitysliitto

Hengitysliitto on sosiaali- ja terveysalan järjestö, jonka tarkoituksena on edistää hengityssairaiden ja heidän läheistensä elämänlaatua ja yhdenvertaisia osallistumismahdollisuuksia sekä toimia terveyden edistämiseksi. Liitto toimii kahdella tasolla: se on hengityssairaiden edunvalvoja sekä hyvinvoinnin ja terveyden edistäjä. Se myös tuottaa koulutus- ja työllistämispalveluita kaikille suomalaisille.
Hengitysliitto vaikuttaa etujärjestönä ja asiantuntijayhteisönä edistämällä liiton, jäsenyhdistysten ja toimintayksiköiden yhteistyötä ja vuorovaikutusta sekä luomalla kansainvälisiä, kansallisia ja paikallisia yhteistyöverkostoja.
Hengitysliitto tuottaa ja kehittää järjestö- koulutus-, työhyvinvointi- ja työllistämispalveluja. Liiton järjestöpalvelut tuottavat tietoa ja neuvontapalveluita hengityssairaille ja hengitysterveydestä kiinnostuneille. Savuttomuus, hengitysterveyttä tukevat elintavat (kuten liikunta) ja terveellinen hengitysilma (ulko- ja sisäilma) ovat Hengitysliiton terveydenedistämistoiminnan kulmakivet. Omaan toimialaan liittyvä tutkimus ja kehittäminen ovat myös osa Hengitysliiton toimintaa.
Hengitysliiton tuottamasta koulutuksesta vastaa valtakunnallisesti toimiva Ammattiopisto Luovi, joka on Suomen suurin ammatillinen erityisoppilaitos. 
Lisäksi Hengitysliitto tuottaa hotelli-. ravintola-, kokous-, virkistys-, loma- ja matkailupalveluja. Majoitus- ja ravintolatoimintaa harjoittavat Hotelli-ravintola Lasaretti Oulussa ja Anttolanhovi Mikkelissä, työllistämistoiminnasta vastaavat Kovak Oy / Lovak ja työvalmennuskeskus Sytyke-Centre.

Järjestötoiminta

Hengitysliiton järjestötoiminnan tarkoituksena on edistää hengitysterveyttä ja hengityssairaan hyvää elämää, josta on johdettu Hengitysliiton nykyinen slogan ”Hengitysterveys on jokamiehenoikeus”.
Liiton järjestötoiminnan kivijalka on eri puolilla Suomea toimivat 91 paikallisyhdistystä. Paikallisiin hengitysyhdistyksiin kuuluu noin 30 000 henkilöjäsentä. 
Henkilöjäsenistä noin puolet on astmaatikkoja ja heidän huoltajiaan tai perheenjäseniään. Jäseninä on myös uniapneaa, keuhkoahtaumaa, allergista nuhaa, tuberkuloosia, sisäilmasta sairastuneita ja muita hengityssairauksia sairastavia, heidän perheenjäseniään sekä kannatusjäseniä.
Neonväri

Neonväri on väri joka muistuttaa neon-kaasua sisältävän lampun valoa tai sen valon aiheuttamia värisävyjä.
Neonväri on yleensä kirkas sävy. 
Neonvärejä käytetään joskus vaatteiden värinä.
Andreas Gryphius

Andreas Gryphius (1616–1664) oli saksalainen, barokkia edustanut kirjailija, joka kirjoitti sekä huvi että murhenäytelmiä. Huvinäytelmissä hänen katsotaan ansioituneen enemmän kuin murhenäytelmissä. Hänen murhenäytelmissään on usein aiheena kohtalon kourissa oleva sankari. Gryphius noudatti kolmea yhteyttä: käsitteli kamalia aiheita ja liitti näytelmiinsä kuoroja. Gryphius kirjoitti myös runoja.
Pelastushelikopteri

Lääkäri- ja pelastushelikopterit Suomessa

Lääkärihelikopteri on erikoistunut ensihoitoon ja toimii tehostetun hoidon tasolla. Sillä ei ole muuntyyppisiä tehtäviä. Miehistöön kuuluu aina ensihoitolääkäri. Pelastushelikoptereiden tehtävät painottuvat lääkinnälliseen toimintaan, mutta ne suorittavat monipuolisesti myös etsintä- ja pelastustehtäviä.
Lääkärihelikopteritoiminnasta Suomessa vastaa FinnHEMS. FinnHEMS vastaa lentoyhtiöiden kilpailuttamisesta ja sopimuksista sekä valvoo toiminnan toteuttamista ja laatukriteerien täyttymistä. FinnHEMS valitsi lentopalvelun tarjoajiksi vuosiksi 2012–2022 Skärgårdshavets Helikoptertjänst Ab:n ja Scandinavian MediCopter Ab:n.
Lapin Pelastushelikopterin Tuki ry ylläpitää pelastushelikopteri Aslakin toimintaa. Aslak on arktisiin olosuhteisiin soveltuva monitoimipelastushelikopteri. Aslak sammuttaa, etsii, pelastaa ja ensihoitaa. Aslakin miehistöön kuuluu ensihoitoon perehtynyt lääkäri. Tukiyhdistyksen toiminnan tavoitteena on turvata pelastushelikopteripalvelujen saatavuus Lapin asukkaille ja Lapissa vieraileville matkailijoille. Aslakin tukikohta on Sodankylässä. Keskeisellä sijainnilla turvataan pelastushelikopteripalvelujen nopea saatavuus Lapissa. Yhdistys on rekisteröinyt pelastushelikopteri Aslakin nimen ja tuotemerkin. Aslak on Lapin pelastuslaitoksen sopimusyksikkö.
Pelastushelikopteritoiminnasta vastaa meri- ja erämaa-alueilla Rajavartiolaitoksen Vartiolentolaivue. Kadonneiden etsintätehtävistä vastaa poliisi, joka tarvittaessa pyytää virka-apua Rajavartiolaitokselta.
Utin jääkärirykmentin Helikopteripataljoona tukee muita viranomaisia pelastuspalvelutehtävissä kuten etsintä-, kuljetus-, evakuointi- ja palonsammutustehtävissä sekä meri- ja lentopelastustehtävissä.
Eteläsaarenpiopio

Esiintyminen

Eteläsaarenpiopiot elivät Uuden-Seelannin Eteläsaarella, nimialalaji capensis itse pääsaarella ja pienikokoisempi minor läheisellä Stephens Islandilla. Niiden sanotaan olleen yleisiä aina vuoteen 1863 saakka, minkä jälkeen kanta alkoi huveta jyrkästi, ja laji oli vähälukuinen jo 1880-luvulla. Viimeinen näyte on ammutusta yksilöstä vuodelta 1902, minkä jälkeen lajista on lukuisia enemmän tai vähemmän varmoja havaintoja, joista viimeinen tehtiin 1963. Lajin turmioksi koituivat eurooppalaisten tuomat kissat ja rotat, joista ensin mainitut söivät täysikasvuisia lintuja ja poikasia, viimeksi mainitut munia ja poikasia. Myös ihmisen aiheuttamaa elinympäristön tuhoutumista tapahtui jonkin verran.
Maailman museoissa on säilynyt 12 näytettä, joista tyyppinäyte on Torontossa Royal Ontario Museumissa.

Elinympäristö

Lajin elinympäristöä oli luonnonvaraisten metsien alikasvos.

Ravinto

Laji oli kaikkiruokainen.
Tuomas (Seitsemän veljestä)

Henkilökuva

Ulkoiselta olemukseltaan Tuomas on veljeksistä harteikkain. Lisäksi häntä luonnehditaan ruskeaihoiseksi ja hiuksiltaan hampunväriseksi, kuten veljiäänkin. Tuomaan asema veljeksistä fyysisesti voimakkaimpana on erityisen tärkeä, sillä hänen viiteryhmänsä korostaa raa'an lihasvoiman merkitystä. Tuomas on verraten vähäpuheinen ja hänen toimintansa on melko eleetöntä ja vakaata - niinpä hänestä kasvaa kelpo isäntämies. Väkivahvana miehenä hän voittaa veljesten väliset pienet painiottelut eivätkä Toukolan miehet pärjää hänelle tappeluissa. Tuomaan luonteessa on jyrkkyyttä ja ehdottomuutta. Tämä näkyy tapahtumissa Hiidenkivellä, kun Tuomas on valmis heittämään humalassa riehuneen Laurin härkien eteen: "Pois tieltä! Sinä olit tuomari, minä olen pyöveli ja lakimme täyttyköön. Alas kiveltä ilman armoa, mies!"
Tuomas ei rakenna yhtä hienoja kielikuvia kuin veljensä, vaan murahtelee sanottavansa lyhyesti. Hän on verraten mielikuvitukseton, vailla omia ideoita. Lukemaan Tuomas oppii veljeksistä viidentenä, ennen Timoa ja Juhania. Tuomaan auktoriteetti on vahva: kun hän alkaa puoltaa jotakin, muut veljekset seuraavat pian mukana. Tuomas on myös pitkävihainen, armollisuuden käsite on hänelle melko etäinen, sen sijaan oikeudenmukaisuus on hänelle ominaista. Tuomas on monen lukijan suosikki: mies joka keskittyy tekoihin ja jättää puhumisen vähemmälle.
Romaanin lopulla, kun veljekset Simeonia lukuun ottamatta avioiduttuaan jakavat Jukolan ja Impivaaran tilat, Tuomas saa Impivaaran toisen puoliskon, jota aletaan kutsua Yli-Impivaaraksi. Sen isäntä tunnetaan paitsi voimistaan, myös armeliaisuudestaan köyhiä kohtaan. Hänen puolisonsa on Härkämäen tytär. Kirjailija vertaa Tuomaan elämänkulkua rauhallisesti etenevään virtaan.

Teatteri

Seitsemän veljeksen ensimmäinen näyttämöversio tehtiin Suomalaisessa Teatterissa vuonna 1898, ja Tuomaana nähtiin Evert Suonio. 1900-luvun teatteriproduktioissa Tuomasta näyttelivät muun muassa Pentti Järventie, Kullervo Kalske, Mauri Kuosmanen, Leo Lastumäki, Uuno Montonen, Paavo Roiha ja Holger Salin. Ritva Holmbergin dramatisoimassa ja Kalle Holmbergin ohjaamassa Turun kaupunginteatterin suositussa Seitsemässä veljeksessä 1970-luvulla Tuomaan roolin näytteli Vesa-Matti Loiri. Ennen Loiria Tuomaan saappaissa oli ollut Juha Hyppönen. Loiri korvasi Hyppösen, jolla oli sovittamattomia ulkotaiteellisia ristiriitoja Lauria näytelleen Ilari Paatson kanssa.
2000-luvulla Tuomaan roolin ovat näytelleet muun muassa Tom Petäjä Lahden kaupunginteatterissa ja Aimo Räsänen Tampereen Työväen Teatterissa. Helsingin Kaupunginteatterin uustulkinnassa syksyllä 2012 Tuomaan roolin näytteli Priit Pius.
Turun kaupunginteatteriin veljekset palasivat vuonna 2017 Lauri Maijalan dramatisoimassa ja ohjaamassa tulkinnassa. Tuomaana nähtiin tuolloin Pyry Äikää. Ryhmäteatteri tulkitsi Seitsemän veljestä niin ikään 2017, ja suosio oli suuri. Tuomaan roolissa oli Tommi Rantamäki.

Elokuva ja televisio

Wilho Ilmarin filmatisoinnissa Seitsemän veljestä (1939) Tuomasta näyttelee Eino Kaipainen. Jouko Turkan televisiosarjassa Seitsemän veljestä (1989) Tuomaan roolissa on Jarmo Mäkinen.
Qalqiliya

Maantiede

Qalqilya sijaitsee Qalqilyan kuvernoraatissa lähellä Israelin vastaista vihreää linjaa. Qalqiliya on oman kuvernoraattinsa ainut hallinnollinen kaupunki. Sen naapuripaikkakuntia ovat Arab ar Ramadin al Janub ja Arab Abu Farda idässä, Habla ja Wadi ar Rasha etelässä, sekä Arab ar Ramadin ash Shamali pohjoisessa. Kaupunkia ympäröi lähes kokonaan Israelin rakennuttama Länsirannan turva-aita.

Historia

Qalqiliyan nimen alkuperästä on useampia eri versioita. Yhden mukaan nimi tulee kanaanilaisten paikannimestä Jaljalat. Jaljal on viitannut pyöreisiin kiviin. Vaihtoehtoisen teorian mukaan nimi on juonnettu siestaan viitaavasta sanasta qaylula. Mahdollisesti paikka olisi ollut pysähdyspiste matkalaisille. Alueelta on kulkenut karavaanireittejä Syyrian ja Egyptin välillä, minkä lisäksi siellä on vesilähteitä.
Itse kaupungin perustivat Baqat al-Hatabista saapuneet muuttajat vuonna 1893. Oman kunnanvaltuustonsa Qalqiliya sai vuonna 1906. Israelin itsenäistyessä vuonna 1948 kaupunkiin saapui pakolaisia Israeliin liitetyiltä alueilta.

Väestö

Qalqiliyan asukasluku oli Palestiinan tilastokeskuksen vuoden 2016 arvion mukaan 51 969.
Khan Sheikhounin kaasukuolemat

Aiempia sariini-iskuja Syyrian sisällisodassa

Khan Al-Asal (19 maaliskuuta 2013), Saraqib (29 huhtikuuta 2013), Ghouta (21 elokuuta 2013), Jobar (24 elokuuta 2013) ja Ashrafiyat Sahnaya (25 elokuuta 2013).

Kaasusisku

Syyrian armeija teki 4. huhtikuuta kello 7 rakettihyökkäyksen ja ilmaiskun Idlibin maakunnassa sijainneeseen kapinallisten valvomaan Khan Sheikhouniin. Paikka lähellä Haman kaupunkia ja rintamalinjaa.Kymmenessä minuutissa iskun jälkeen paikalle levisi outo haju. Se tuli taistelukaasusta, joka tappoi ulkona olleita siviilejä. Jotkut ihmiset kuolivat melko pian. Toiset sairastuivat, kun olivat tekemisissä kaasua saaneiden kanssa. Kaasu oli oireista päätellen hermokaasua, ehkä sariinia. Kaasuun kuoli ainakin 86, joista 31 lasta, 20 naista. Lisäksi 160–557 vammautui .Syyrian hallinto kiisti armeijansa käyttäneen kaasuaseita.

Ulkomaiden reaktiot

Yhdysvallat tuomitsi iskun ja syytti Syyrian hallitusta. YK tuomitsi kaasutuksen vaatien Syyrian hallitusta lopettamaan kemiallisten aseiden käytön siviilejä vastaan. Myös Suomen ulkoministeri Soini tuomitsi iskun pitäen sitä häpeällisenä kansainvälisen yhteisön kannalta. Syyriaa tukenut Venäjä väitti, että kaasu oli vapautunut hallituksen hyökättyä tavanomaisin asein kapinallisten asetehtaaseen, jossa oli luvattomia kemikaaleja. Kremlin tiedottaja Peskov sanoi, ettei Venäjä ehdottomasti tue Syyrian hallitustakaan, mutta vaati kunnollista tutkimusta tapahtumista ennen mahdollisia YK:n toimia Syyrian hallitusta vastaan.

Yhdysvaltain kostotoimet

Trumpin hallitus määräsi 7. huhtikuuta ankaran risteilyohjusiskun Syyrian Shayratin lentotukikohtaan. Isku aiheutti tuhoa kentällä ja tappoi yhdeksän ihmistä, mutta kenttä jäi silti käyttökuntoon. Yhdysvallat teki iskunsa ilman YK:n suostumusta. Venäjä tuomitsi iskun. Venäjä ei myöskään suostunut siihen, että YK:n avulla tutkittaisiin kaasuiskua. Niinpä Yhdysvaltain isku kiristi suurvaltojen välejä.
Poliisiopisto 2: Eka komennus

Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Poliisiopisto 2 saa kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.
Fritz Neidhold

Fritz Neidhold (16. marraskuuta 1887-27. tammikuuta 1947) oli Saksan armeijan kenraaliluutnantti toisen maailmansodan aikana.
Neidhold oli syntynyt St. Kilianissa Schleusingenissa. Hän liittyi armeijaan ennen ensimmäistä maailmansotaa ja 1912 hänet ylennettiin keisarillisen Saksan armeijan luutnantiksi. 1938 Neidhold liittyi Natsi-Saksan armeijaan everstiluutnanttina ja toisen maailmansodan alettua hän sai komentoonsa 332. Saksan jalkaväkirykmentin. Sodan lopussa hän oli Balkanilla operoivan saksalais-kroatialaisen 369. legioonalaisdivisioonan komentaja. Joukko-osastoon värvättiin saksalaisten lisäksi myös kroaatteja ja Neidholdin komennossa se osallistui taisteluun Titon partisaaneja vastaan. Hänet palkittiin ansioistaan ritariristin rautaristillä.
Neidhold antautui sodan jälkeen liittoutuneille, jotka luovuttivat hänet Jugoslaviaan. Neidhold tuomittiin Belgradissa kuolemaan sotarikoksista ja hirtettiin 27. tammikuuta 1947 useiden muiden korkea-arvoisten saksalaisupseerien kanssa.
Portagen ufo

Portagen ufo ja siihen liittynyt ufon takaa-ajo on modernin ufo-ilmiön tunnetuimpia havaintoja. Tapaus sattui Yhdysvalloissa Ohion osavaltion Portagen piirikunnassa v. 1966. Tapauksen tutkimuksissa ja selvittelyissä sen keskeisimmäksi henkilöksi leimautui apulais-sheriffi Dale F. Spaur, vaikka ilmiöllä oli useita todistajia. Spaur joutui naurunalaiseksi ja hänen uransa ja avioliittonsa menivät pilalle. Tapaus on Hynekin ufoluokituksen 2. asteen lähituntumien tyyppiesimerkkejä.