google/wiki40b huggingface dataset:
Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPer

Historiaa

Suomeen perustettiin vuonna 1948 Suomen Apuhoitajayhdistys (SAY), jonka tavoitteena oli valvoa jäsenten ja ammattikunnan etuja ja kehitystä.
Vuonna 1971 yhdistys päätettiin purkaa ja tilalle perustettiin Suomen Apuhoitajaliitto (SAL), joka aloitti toimintansa vuonna 1972. Se liittyi Toimihenkilö- ja Virkamiesjärjestöjen Keskusliittoon (TVK).
1980-luvulla liiton nimeksi vaihdettiin Suomen Perushoitajaliitto SuPer, ja liitto jatkoi itsenäisenä järjestönä TVK:ssa. Vuosikymmenen lopulla liitolla oli yli 30 000 jäsentä. TVK:n konkurssin jälkeen SuPer liittyi keskusjärjestö STTK:hon vuonna 1993. SuPer ja Tehy muodostivat TVK:n konkurssin jälkeen Toimihenkilöiden neuvottelujärjestö TNJ:n.
Vuosi 2008 oli liiton 60-vuotisjuhlavuosi. Jäseniä liitossa oli tuolloin noin 70 000. Vuonna 2018 vietetään Suomen lähi- ja perushoitajaliiton 70-vuotisjuhlavuotta.

Toiminta

Järjestön toiminnan perusyksikkö on ammattiosasto, joita liitolla on yli 200 ympäri Suomea.
SuPer hoitaa jäsentensä edunvalvontaa kahden neuvottelujärjestön kautta. Kunta-alan koulutettu hoitohenkilöstö KoHo ryneuvottelee ja solmii kuntasektorin virka- ja työehtosopimukset. SuPerin lisäksi KoHoon kuuluvat Suomen Palomiesliitto SPAL ja Tehy. Yksityisten työnantajien palveluksessa olevien jäsenten edunvalvontaa SuPer hoitaa yhteistyössä Erillisalojen toimihenkilöliiton (ERTO) ja Tehyn kanssa Terveys- ja sosiaalialan neuvottelujärjestö TSN ry:ssä.
Jäsenten paikallisesta edunvalvonnasta huolehtivat SuPerin ammattiosastot, työpaikkojen luottamusmiehet, työsuojeluvaltuutetut ja yhteistoimintaelimissä toimivat edustajat.

Jäsenlehti

Liitto julkaisee SuPer-lehteä, joka ilmestyy 11 kertaa vuodessa.
Bisfosfoglyseraattimutaasi

Bisfosfoglyseraattimutaasi on entsyymi, joka katalysoi 1,3-bisfosfoglyseraatin reversiibeliä isomeroitumista 2,3-bisfosfoglyseraatiksi. 2,3-bisfosfoglyseraatilla on tärkeä rooli hapen sitoutumisessa hemoglobiiniin ja hapen vapautumisessa hemoglobiinista. Bisfosfoglyseraattimutaasin EC-numero on EC 5.4.2.4.
Heikki Suomalainen

Heikki Suomalainen (26. tammikuuta 1917 Helsinki – 10. tammikuuta 1985) oli suomalainen biokemisti. Hän oli Alkon teollisuusjohtaja 1958–1982. Hänelle myönnettiin professorin arvonimi 1969. Hänen tutkimusaiheitaan olivat hiivan käymiskemia ja hiivan solurakenne ja aineenvaihduta.
Suomalainen valmistui filosofian kandidaatiksi 1942, maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1945 sekä maatalous- ja metsätieteiden tohtoriksi 1948. Hän työskenteli Alkon palveluksessa vuodesta 1941, vuodesta 1943 alkoholintutkimuslaboratorion biokemiallisen osaston päällikkönä. Hän oli Alkon keskuslaboratorion päällikkö 1951–1958 ja samalla Rajamäen tehtaiden isännöitsijä 1955–1958. Vuoden 1958 alusta Suomalainen oli Alkon tuotantoimen toinen johtaja ja vuoden 1959 alusta johtokunnan jäsen. Vuodesta 1969 hän oli yhtiön teollisuusjohtaja ja vuodesta 1972 johtokunnan varapuheenjohtaja. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1982. Hän oli myös Helsingin yliopiston ja Teknillisen korkeakoulun dosentti. Suomalainen oli Suomen Kemian Seuran hallituksen puheenjohtaja 1970–1974, Kemian Keskusliiton puheenjohtaja 1978–1978 ja Teknillisten tieteiden akatemian jäsen vuodesta 1964.
Suomalaiselle myönnettiin Suomalaisten Kemistien Seuran Gadd-mitali vuonna 1965 ja Gadolin-mitali 1984. Hän sai professorin arvonimen 1969. Hän oli Länsi-Berliinin teknillisen yliopiston, Leuvenin katolisen yliopiston ja Teknillisen korkeakoulun kunniatohtori.
Heikki Suomalainen oli Esko ja Paavo Suomalaisen veli.
Nastakehrääjä

Koko ja ulkonäkö

Nastakehrääjä on kookas ja helposti tunnistettava, oranssinruskea perhonen. Molemmilla sukupuolilla on jokaisen siiven keskellä sinimusta, hieman metallinkiiltoinen silmätäplä, jonka keskellä on T-kirjaimen muotoinen valkoinen kuvio. Takasiivissä kuvio on isompi. Siiven ulompi poikkiviiru on siniharmaa ja erottuu hyvin. Koiraat ovat naaraita pienikokoisempia ja väritykseltään tummempia. Niillä on suuret kaksoiskampamaiset tuntosarvet, joilla koiras haistaa naaraan erittämät feromonit. Nastakehrääjän siipiväli on koiraalla 55–62 mm ja naaralla 65–92 mm.
Lajista tunnetaan myös värimuoto f. ferenigra, jonka siipien ulkosarake on musta
Lepoasennossa perhonen pitää siipiään päiväperhosmaisesti yhdessä ruumiinsa yläpuolella.

Levinneisyys ja lentoaika

Nastakehrääjä on eurooppalainen laji, jonka levinneisyys ulottuu Espanjasta Uralvuorille ja Länsi-Siperiaan. Lisäksi lajilla on maantieteellisesti eristyneet esiintymät Apenniineilla, Kaukasuksen pohjoispuolella sekä Iranissa. Suomessa nastakehrääjää tavataan melko yleisesti Etelä- ja Keski-Suomessa. Perhoset ovat lennossa toukokuun loppupuoliskolta kesäkuun alkupuolelle.

Elinympäristö ja elintavat

Nastakehrääjät viihtyvät parhaiten avoimien lehtimetsien reunoilla. Koiraalla on tuuheiden tuntosarviensa ansiosta erittäin hyvä hajuaisti ja se voi haistaa naaraan usean kilometrin päähän. Koiraat lentävät nopeasti ja mutkitellen etenkin aamupäivällä, mutta naaraat viettävät päivät maastoutuneina ja aloittavat kömpelön lentonsa vasta illalla kuuden jälkeen. Molemmat sukupuolet lentävät valolle. Naaras munii 70–145 munaa, jotka kuoriutuvat 12–14 päivässä. Toukat ovat täysikasvuisia elokuun puolivälissä, jolloin ne rakentavat kotelokopan. Laji talvehtii kotelona, usein kaksi kertaa.
Lajilla loisivat ainakin loiskärpäset Drino lota ja Senometopia separata.

Ravintokasvi

Toukat elävät lehtipuilla, erityisesti koivuilla (Betula).
Tunturimittari

Koko ja ulkonäkö

Tunturimittari on harmaankirjava, keskikokoinen perhoslaji, jonka koko ja kuviointi vaihtelevat yksilökohtaisesti paljon. Siipiväli on 25–35 mm. Siipien pohjaväri on vaaleanharmaa ja mittareille tyypilliseen tapaan siiven poikki kulkee useita ohuita, aaltomaisia juovia. Sisempi ja ulompi poikkiviiru ovat kaksinkertaiset ja niiden alue eroaa tavallisesti muun siiven värityksestä. Siiven tyvi ja kärkiosa saattavat myös olla muuta siipeä tummemmat. Etusiiven siipisuonet erottuvat tummempina siiven kärkiosassa ja aivan siiven kärjessä on tumma poikkijuova. Etusiiven keskellä erottuu usein tumma, Y-kirjaimen muotoinen kuvio, johon tuleva siipisuoni erottuu tummana siiven tyvestä saakka. Takasiivet ovat vaaleanharmaat, ulkoreunaa kohti tummenevat. Tuntosarvet ovat rihmamaiset.
Laji muistuttaa paljon muutamia muita loppusyksyn mittariperhosia, kuten hallamittaria (Operophtera brumata).

Levinneisyys ja lentoaika

Nimestään huolimatta Suomessa tunturimittaria tavataan koko maassa. Aikuiset perhoset lentävät Lapissa ruskan aikaan elokuun loppupuolella ja etelämpänä erityisesti syyskuussa, mutta joskus jopa lokakuun loppupuolelle asti.

Elinympäristö ja elintavat

Naaras munii syksyllä etenkin hieskoivuihin niin, että ne jäävät talveksi lumipeitteen yläpuolelle. Munat kuolevat vasta jos pakkasta on -36 °C tai enemmän. Keväällä talvehtineista munista kuoriutuvat pienet toukat käyvät heti koivun silmujen syöntiin. Koivun puutteessa toukat syövät lähes kaikkea vihreää. Tunturimittari on yksilömääräisesti runsain kaikista yöllä lentävistä perhosista. Lisäksi se lentää pilvisinä päivinäkin. Tavallisesti perhonen lepää valoisan ajan näkyvällä paikalla: seinällä, puun rungolla tai lehdellä suojaväriinsä luottaen, ja lähtee häirittynä herkästi lentoon. Yöllä laji suunnistautuu hyvin mielellään lamppujen valoille.
Lapissa tunturimittari aiheuttaa ajoittain mittavia vahinkoja koivuille. Erityisesti 1960-luvulla tunturimittarin toukat söivät Inarin Lapissa tunturikoivut lehdettömiksi 10 000 km²:n alueelta. Tämän seurauksena puuraja siirtyi alemmaksi ja 1000 km² jäi pysyvästi puuttomaksi. Massaesiintymiset mittavine tuhoineen toistuvat tietyllä syklillä ja välivuosina populaation koko romahtaa loisten, tautien ja koivun kemiallisten puolustusmekanismien ansiosta.

Ravintokasvi

Toukat käyttävät ravinnokseen erityisesti koivuja (Betula), mutta kelpuuttavat tarvittaessa ravinnokseen monet muutkin kasvit.
CIRAS

CIRAS (Combat Integrated Releasable Armor System) on Eagle Industriesin valmistama varuste ja suojaliivi Yhdysvaltain asevoimien erikoisjoukoille.
Liivi on MOLLE-yhteensopiva ja siitä on olemassa kahta mallia: Maritime ja Land. Mallien ero on purkukahvan sijainti ja liivin rakenne. Eagle Industries tekee liiviä khaki, Olive Drab, Ranger Green, musta ja Army Universal Camo -väreissä.
Liiviä koossapitää metallivaijeri, jonka päädyssä on kahva. Kun kahvasta vetää, liivi kirjaimellisesti hajoaa kappaleiksi. Tämä auttaa lääkintämiehiä antamaan ensiapua haavoittuneelle sotilaalle, veteen joutuessa painava liivi on helppo riisua, mikä helpottaa uimista tai sotilasta poistumaan ympäri kääntyneestä ajoneuvosta. Alun perin purkutoiminto (quick release), oli suunniteltu Point Blankin FSBE-liiviin (engl. Full Spectrum Battle Equipment vest), jonka sittemmin Eagle ja Paraclete ovat kopioineet valmistamiinsa liiveihin. Purkutoimintoa tullaan myös hyödyntämään Yhdysvaltain uudessa luotisuojaliivissä (engl. Improved Outer Tactical Vest).
Frauenfeld

Sijainti

Frauenfeld sijaitsee kumpuilevalla Mittellandin tasankoalueella, Thurjoen eteläpuolella, Murgjoen varrella.

Liikenne

SBB:n rautatie Winterthurista Romanshorniin kulkee Frauenfeldin kautta. Lisäksi kaupungista kulkee rautatie Wiliin.
Autobahn A7 sekä valtatiet 1 ja 14 kulkevat Frauenfeldin kautta. Autobahn A1 ohittaa kaupungin eteläpuolelta.
Jean-Frédéric Chapuis

Jean-Frédéric Chapuis (s. 2. maaliskuuta 1989) on ranskalainen freestylehiihtäjä. Hän sai skicrossin kultamitalin Sotšin olympialaisissa 2014. Hän voitti saman lajin maailmanmestaruuden Vossissa 2013 ja sai MM-hopeaa Kreischbergissä 2015. Skicrossin maailmancupin kokonaiskilpailun hän voitti kausilla 2014–2015, 2015–2016 ja 2016–2017 sekä sijoittui neljänneksi kausilla 2012–2013 ja 2013–2014. Freestylehiihdon maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kolmas kausilla 2014–2015 ja 2015–2016. Hän on voittanut 15 maailmancupin osakilpailua (tilanne 8.2.2018).
Hajanainen kiekko

Hajanainen kiekko on Aurinkokunnan ulko-osissa oleva alue, jossa kiertää jäisiä pikkuplaneettoja yleensä soikeilla, kaltevilla radoilla. Kiekko on Kuiperin vyöhykkeen jatke. 
Esimerkki hajanaisen kiekon kappaleesta on Eris. Hajanainen kiekko on suurelta osin varsinaisen Kuiperin vyöhykkeen ulkopuolella. Hajanaisen kiekon kohteiden Aurinkoa lähin piste eli periheli on yli 30 AU, ja kohteiden radat ulottuvat yleensä kauas 100 AU:n taakse. Ratojen soikeus voi olla jopa 0,1 ja niiden kaltevuus 40 astetta.
Hajanaiseen kiekkoon kuuluvaa kappaletta kutsutaan monesti englanninkielisellä lyhenteellä SDO. Hajanaisen kiekon sisäosien tienoilla on Kuiperin vyöhyke ja ulkopuolella mahdollisesti Hillin pilvi ja Oortin pilvi.
Useimmat hajanaisen kiekon kohteet ovat Neptunuksen painovoimakentän vaikutuksessa. Poikkeuksena tästä on esimerkiksi (148209) 2000 CR105. Sedna ja 2012 VP₁₁₃ sijaitsevat kuitenkin vielä tätäkin kauempana Hajanaisen kiekon ulkopuolella, sillä lähimmilläänkin ne pysyvät Kuiperin vyöhykkeen ulkoreunan (noin 50 AU) takana.
Thomas Johansson

Turnausvoitot

Thomas Johansson voitti urallaan yhden Grand Slam -turnauksen, sekä kahdeksan muuta ATP-turnausta.

Davis Cup

Thomas Johansson pelasi 32 ottelua Ruotsin Davis Cup -joukkueesta ja voitti niistä 17. Hän pelasi välierissä vuonna 1998 (debyyttivuosi DC-joukkueessa) Espanjaa vastaan, sekä vuonna 2001 Australiaa vastaan.
Näennäissatunnaislukugeneraattori

Näennäissatunnaislukugeneraattori (valesatunnaislukugeneraattori, pseudosatunnaislukugeneraattori) on matemaattinen algoritmi, joka pyrkii annetun siemenen perusteella luomaan mahdollisimman satunnaisen luvun. Luonnollisesti pelkillä matemaattisilla operaatioilla ei voida luoda täysin satunnaista lukua, minkä vuoksi puhutaankin näennäissatunnaisluvuista.
Tyypillinen näennäissatunnaislukugeneraattori tuottaa tasajakautuneella todennäköisyydellä lukuja välillä 0...1, jonka jälkeen arvottu luku voidaan muokata jonkun muun jakauman mukaiseksi.
Satunnaislukugeneraattorin tasoa arvioidaan sen perusteella, kuinka sen tuottama satunnaislukujono käyttäytyy. Hyvä generaattori pystyy tuottamaan suunnattoman määrän toisistaan riippumattomia satunnaislukuja joiden jakauma noudattaa satunnaisjakaumaa. Huono generaattori tuottaa vain esimerkiksi tuhannen luvun jonon, jonka jälkeen lukujono alkaa toistaa itseään. Tällöin myös merkkijonon jakauma on epätasainen, ja satunnaisuuden näennäinen matkiminen ei toteudu.

Käytännön satunnaislukugeneraattorit

Tyypillinen näennäissatunnaislukugeneraattori laskee seuraavan arvon edellisestä satunnaisluvusta jollain sopivalla funktiolla.

xₙ₊₁ = f(xₙ)
Ensimmäinen luku on valittava, ja sitä sanotaan siemeneksi. Mikäli satunnaisluvuksi tulee sama kuin siemenestä, koko kierros alkaa identtisenä alusta. Siemenluku haetaan yleisimmin tietokoneen kellosta.
Tunnettu näennäissatunnaislukugeneraattori on LCG, jossa f(x)=(a*x+b) mod c. Käytännössä c on yleensä kahden potenssi, koska se mahdollistaa hitaan mod-operaation korvaamisen yksinkertaisella binäärisellä AND-operaatiolla. Kun prosessori pystyy työskentelemään log₂(c) -bittisillä kokonaisluvuilla, myös AND-operaatio voidaan ohittaa koska c:n ylittävä osa luvusta ”leikkaantuu” pois kokonaislukuylivuodon avulla.
Numerical recipes in C mainitsee LCG:n jossa a=1664525, b=1013904223 ja c=2³². Tämän generaattorin jakso on 2³².
Vaikka LCG on helppo toteuttaa, sen viat ovat ilmeisiä esimerkiksi statistisissa testeissä. LCG häviää myös nopeudessa kehittyneemmille generaattoreille jotka eivät käytä kertolaskua. LCG voi kuitenkin olla riittävä käyttötarkoituksiin jotka eivät vaadi korkeatasoista ”satunnaisuutta”, esimerkiksi videopeleille.
Satunnaislukugeneraattori, joka yksinkertaisesti ajaa funktion edelliselle generoidulle luvulle, omaa jakson jonka pituus on maksimissaan yhtä kuin sallittujen lukujen lukumäärä. Syntymäpäiväparadoksin vuoksi täyden jakson omaavan generaattorin statistinen virheellisyys alkaa kuitenkin viimeistään näkyä kun generoitujen lukujen lukumäärä on kutakuinkin sallittujen lukujen lukumäärän neliöjuuri. Tämän vuoksi hienostuneemmat generaattorit käyttävät useamman sanan (muuttujan) sisäistä tilaa.
Suosittu Mersenne Twister käyttää 624:n sanan sisäistä tilaa. Se ”sekoittaa” koko sisäisen tilansa, sitten tuottaa 624 lukua ajamalla sisäisen tilan sanat yksitellen lyhyen muunnosfunktion läpi. MT on nopea, joskaan ei nopein normaalit statistiset testit läpäisevä pseudosatunnaislukugeneraattori.
Troarn

Troarn on kunta Calvadosin departementissa Basse-Normandien hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 3 176 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Troarn'n pinta-ala on 12 neliökilometriä.
Parakletos

Parakletos (kreik. παράκλητος, lat. paracletus) tarkoittaa lohduttajaa. Kristinuskossa se viittaa Pyhään Henkeen.
Saarijärvi (Ylöjärvi, Takamaa)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 15,0 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Vahantajoen valuma-alueeseen (35.314) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,7 metriä mpy.
Substituutio (kemia)

Substituutio on kemiallinen reaktio, jossa atomi tai atomiryhmä korvautuu toisella atomilla tai atomiryhmällä. Reaktiossa syntyy myös sivutuote. Ensimmäisiä tutkittuja substituutioreaktioita olivat alkaanien halogenoinnit. Substituutioreaktiota esiintyy alkaaneilla, sykloalkaaneilla ja aromaattisilla hiilivedyillä. Esimerkiksi etaanin vetyatomi korvautuu klooriatomilla radikaalisubstituutiossa:
Radikaalisubstituution lisäksi orgaanisessa kemiassa tunnetaan nukleofiiliset ja elektrofiiliset substituutiot.

Nukleofiilinen substituutio

Nukleofiilisessa substituutioreaktiossa nukleofiili hyökkää positiivisesti varautuneeseen atomiin (elektrofiiliin) syrjäyttäen samalla siihen sitoutuneen funktionaalisen ryhmän.
Nukleofiilisen substituution tärkeimmät reaktiomekanismit ovat SN1 ja SN2. Näillä mekanismeilla reagoivat usein esimerkiksi alkyylihalidit. Alkyylihalidien reaktioissa halogeeni (X) toimii lähtevänä ryhmänä ja se voidaan korvata lähes millä tahansa nukleofiilisella ryhmällä. Jos nukleofiili on neutraali (Nu:), silloin tuote on positiivisesti varautunut. Vastaavasti jos taas nukleofiili (Nu:⁻ ) on negatiivisesti varautunut, tuote on neutraali.
Nu: + R-X → R-Nu+ + X:⁻
Nu:⁻ + R-X → R-Nu + X:⁻
Nukleofiilisella substituutiolla voidaan valmistaa lukuisia reaktiotuotteita, mm. nitriilejä, amiineja, eettereitä, estereitä, alkoholeja ja sulfideja.
CN- + R-X → R-CN + X:⁻
NH₃ + R-X → R-NH₃⁺ X:⁻
R'O⁻ + R-X → R-OR' + X:⁻
R'COO⁻ + R-X → R-OOCR' + X:⁻
OH⁻ + R-X → R-OH + X:⁻
SH⁻ + R-X → R-SH + X:⁻
Karboksyylihappojen johdokset reagoivat nukleofiilien kanssa, jolloin kysymyksessä on nukleofiilinen asyylisubstituutio.

Aromaattiset substituutioreaktiot

Elektrofiilinen aromaattinen substituutio on yleinen aromaattisilla yhdisteillä. Aromaattisessa elektrofiilisessa substituutioreaktiossa elektrofiili, korvaa yhden aromaattisen renkaan vetyatomeista. Reaktion välituotteena syntyy delokalisoitunut karbokationi, josta irtoaa protoni ja C-H sidoksen elektronipari siirtyy aromaattiseen renkaaseen, jolloin lopputuotteessa aromaattinen rakenne säilyy.
Elektrofiilisen aromaattisen substituution lisäksi aromaattiset yhdisteet voivat reagoida myös nukleofiilisella aromaattisella substituutiolla, joka tapahtuu additio-eliminaatioreaktiolla. Näin tapahtuakseen korvautuva ryhmä on tyypillisesti halogeeniatomi ja aromaattisessa renkaassa on korvautuvaan ryhmään nähden para-asemassa elektroneja voimakkaasti puoleensa vetävä ryhmä kuten nitroryhmä. Elektroneja puoleensa vetävä ryhmä stabiloi välituotteen positiivista varausta.
Jaime Mota de Farias

Jaime Mota de Farias (s. 12. marraskuuta 1925 São Bento do Una) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 25. elokuuta 1957 ja nimitettiin Nazarén hiippakunnan vihkipiispaksi sekä Ausuccuran titulaaripiispaksi 14. heinäkuuta 1982. Piispaksi vihkiminen seurasi 11. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Tiago Postma, jota avustivat Acácio Rodrigues Alves ja José Palmeira Lessa.
Mota de Farias sai 7. marraskuuta 1986 nimityksen Alagoinhasin piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 24. huhtikuuta 2002.
Alho Alhoniemi

Alho Esa Vesa Alhoniemi (s. 14. toukokuuta 1933 Suomussalmi) on suomalainen fennougristiikan emeritusprofessori. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1967. Alhoniemi toimi Turun yliopiston suomen kielen apulaisprofessorina vuosina 1969–1971 ja suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professorina vuodesta 1971 vuoteen 1996, jolloin hän jäi eläkkeelle. Alhoniemi oli Suomen Kielen Seuran esimies 1971–1979.  Alhoniemi on perehtynyt erityisesti suomalais-ugrilaisten kielten syntaksiin sekä mariin ja mordvaan.
Alhoniemi valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1981.
Alho Alhoniemen puoliso on ollut vuodesta 1958 professori Pirkko Alhoniemi.
John H. Hodgson

John H. Hodgson (24. syyskuuta 1913 Toronto − 8. tammikuuta 2011 Ottawa) oli kanadalainen historioitsija.
Hodgson oli instituutin johtaja Syracuse Universityssä New Yorkissa. Hän oli spesialisti Venäjän kommunismitutkimuksessa, ja tutki varsinkin Pohjoismaiden kommunismia. Hänen kirjansa Communism in Finland lasketaan yhdeksi paremmiksi teoiksi Pohjolan poliittisesta historiasta. Hän on myös kirjoittanut teoksen Otto Ville Kuusisesta.
Leyan Lo

Leyan Andrew Lo (s. 24. marraskuuta 1985) on yhdysvaltalainen opiskelija, joka pitää hallussaan Rubikin kuution ratkaisemisen maailmanennätystä 11,13. Hänen hallussaan on myös sokkona ratkaistun kuution ennätysulos 1.28,82.Maailmanennätys syntyi Caltech Winter competition -kilpailussa vuonna 2006. Vaikka Lo teki maailmanennätyksen, voitto meni 15-vuotialle Shōtarō Makisumille, koska tulos määräytyi viiden suorituskerran kolmen parhaan ajan keskiarvon perusteella.
Lo kuuluu Caltech's Rubik's Cube Club -seuraan. Hän opiskelee Kalifornian teknillisessä korkeakoulussa.
Bonifatius I

Bonifatius I (k. 422) oli paavina 28. joulukuuta 418 – 4. syyskuuta 422. Hän jatkoi taistelua pelagiolaisuutta vastaan. Augustinus oli Bonifatiuksen aikalainen ja omisti tälle joukon kirjoituksiaan.
Professori Moriarty

Professori James Moriarty on Sherlock Holmes -kirjoissa esiintyvä fiktiivinen henkilö, rikollinen nero, jota on sanottu ”ensimmäiseksi superrikolliseksi”. Conan Doyle esitteli hahmon ensimmäisen kerran tarinassa Viimeinen tapaus, jota Doyle kaavaili alunperin viimeiseksi Sherlock Holmes -tarinaksi, mutta alkoi myöhemmin kirjoittamaan lisää yleisön painostuksesta. Uudemman kerran Moriarti esiintyy Conan Doylen viimeisessä Sherlock Holmes -novellissa Pelon laakso ja kaikkiaan hahmo mainitaan yhteensä viidessä eri Conan Doylen kirjoittamassa Sherlock Holmes -tarinassa. Toisinaan Moriartya on pidetty Sherlock Holmesin arkkivihollisena.
Doyle saattoi käyttää Moriartyn esikuvana Lontoossakin vaikuttanutta rikollista Adam Worthia, jota kutsuttiin Scotland Yardissa ”rikollismaailman Napoleoniksi”. 1800-luvulla Englannissa tunnettiin myös joitakin muita rikollisia, joiden taustoihin liittyi Moriartyn omaama matemaattinen lahjakkuus.
Conan Doyle maalasi Moriartysta kuvan rikosten aivoina, joka johtaa ja suojelee viktooriaanisen Englannin alamaailmaa. Sherlock Holmes päättelee Moriartyn olevan useimpien varsinkin Lontoota piinanneiden tapausten takana joita kaikkia ei ole edes pystytty selvittämään. Aiemmin Moriarty oli toiminut englantilaisen yliopiston professorina ja julkaissut kirjan asteroidien dynamiikasta ennen kuin joutui eroamaan yliopiston virastaan hänestä levitettyjen puheiden vuoksi. Autiossa talossa tohtori Watson mainitsee, että Moriartylla oli ainakin yksi veli, joka nosti syytteen Sherlock Holmesia vastaan veljensä kuolemasta.

Fiktiivinen elämäkerta

Sherlock Holmesin elämäkerran mukaan Moriarty toimi nuoren Holmesin opettajana.
Holmes kuvaili Moriartya Euroopan pahimmaksi rikolliseksi, vaikkei häntä voitukaan yhdistää hänen tekemiinsä rikoksiin. Lopulta Holmes saa kuitenkin tietää Moriartysta ja ryhtyy ”hiljaiseen taisteluun” tätä vastaan. Taistelun tuloksena Moriartyn rikollisryhmä tuhotaan ja muutamaa kätyriä lukuun ottamatta kaikki vangitaan. Moriarty itse pakenee poliisin käsistä kostaakseen Holmesille. Nämä kaksi käyvät lopulta taistelun Sveitsissä Reichenbachin putousten luona, jolloin Moriarty putoaa alas ja kuolee. Holmesinkin uskotaan kuolleen, kuten hahmoon kyllästynyt Doyle alun perin tarkoittikin, mutta myöhemmin selviää, että Holmes vain lavasti kuolemansa.
Sven Harling

Karl Sven Harling  (22. joulukuuta 1905 Pernaja – 8. syyskuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen juristi ja Loviisan pormestari.

Henkilöhistoria

Sven Harlingin vanhemmat olivat asemapäällikkö Karl Elis Harling ja Ellen Lagert ja puoliso vuodesta 1934 kotitalousopettaja Maja Sandell. Harling suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1933 ja sai varatuomarin arvon 1937. Hän toimi Loviisan kaupunginsihteerinä, kamreerina ja lakimiehenä 1934–1943, juristina teollisuuden palveluksessa 1943–1948 ja Loviisan pormestarina, kiinteistötuomarina ja notaarina vuodesta 1946. Loviisan kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsen hän oli 1946–1947. Sotilasarvoltaan Harling oli reservin majuri (1964).
Myrskylän Myrsky

Miesten jalkapallon viidennen divisioonan kahdeksas lohko

Myrskylän Myrskyn jalkapallojoukkue pelasi 2015 Uudenmaan kuudennen divisioonan kuudennessa lohkossa ja pääsi toiselle sijalle. 2016 se pelasi viidennen divisioonan toisessa lohkossa sijoittuen toiseksi. 2017 toisen joukkueen sarjasta luopumisen vuoksi Myrskylän Myrsky pääsi neljännen divisioonan toiseen lohkoon tullen kahdestatoista joukkueesta yhdenneksitoista.  2018 Myrskylän Myrsky pelasi viidennen divisioonan toisessa lohkossa.
2019 Myrskylän Myrskyn miesten jalkapallojoukkue pelaa viidennessä divisioonassa.