Sture Fjäder

Koulutus

Fjäder kirjoitti ylioppilaaksi Hangö Gymnasiumista vuonna 1977. Varusmiespalveluksensa hän suoritti Uudenmaan prikaatissa toimien varusmiestoimikunnan päätoimisena puheenjohtajana. Hän on sotilasarvoltaan alikersantti.
Syksyllä 1978 Fjäder aloitti valtiotieteiden opinnot Svenska social- och kommunalhögskolanissa (Soc&kom) Helsingissä. Fjäder toimi vuoden 1979 Soc&komin ylioppilaskunnan pääsihteerinä. Sosionomiksi hän valmistui vuonna 1981 ja kauppatieteiden maisteriksi vuonna 2000.

Politiikka

Fjäder aloitti politiikan nuorena teinikunnassa Hangossa, jossa ainut porvarillinen vaihtoehto oli RKP. Hän toimi RKP:n Svensk Ungdomin Uudenmaan piirin toiminnanjohtajana ja oli suomenruotsalaisten kansankäräjien jäsenenä.
Vuoden 1980 kunnallisvaaleissa Fjäder valittiin RKP:n listalta Hangon kaupunginvaltuustoon. Hänestä tuli Hangon asemakaavalautakunnan jäsen. Hän toimi tehtävässä seitsemän vuotta vuoteen 1988 asti. Ensimmäisen valtuustokautensa ajan Fjäder toimi myös RKP:n piiriasiamiehenä vastaten vaali- ja koulutustyöstä.
Vuoden 1984 kunnallisvaaleissa Fjäder tuli valituksi uudelleen ja samalla hän nousi asemakaavalautakunnan puheenjohtajaksi. Vuosina 1984–1986 hän toimi Svenska Landskapsförbundin hallituksen jäsenenä ja vuosina 1985–1988 Länsi-Uudenmaan seutukaavaliiton hallituksen jäsenenä. Fjäder jättäytyi pois kunnallispolitiikasta vuonna 1988. Hän erosi myöhemmin RKP:sta puolueen sisäisten riitojen vuoksi ja liittyi kokoomukseen, jossa hän on toiminut rivijäsenenä ja taustavaikuttajana. Poliittiselta linjaltaan Fjäder katsoo olevansa "kokoomuslainen porvari" muttei oikeistolainen.

Ura Akavassa

Fjäder siirtyi ammatillisen edunvalvonnan piiriin vuonna 1987, jolloin hän aloitti kaksi vuotta kestäneen toimen akavalaisen OAJ:n ruotsinkielisen jäsenjärjestön Finlands Svenska Lärarförbundin ("Suomen ruotsalainen opettajaliitto") järjestösihteerinä. Vuonna 1989 hän siirtyi Suomen Ekonomiliiton julkisen sektorin asiamieheksi. Vuonna 1995 tehtävänimikkeeksi muuttui apulaismarkkinatyöpäällikkö. Neuvottelupäälliköksi hän yleni vuonna 1995 ja lopulta edunvalvontajohtajaksi vuonna 2004. Pohjoismaisen ekonomiliiton Nordiska Civilekonomiförbundin pääsihteerinä hän toimi vuosina 1991, 1995 ja 1999.
Ura Akavassa eteni myös Ylempien Toimihenkilöiden. Vuonna 1994 Fjäderistä tuli YTN:n hallituksen ja työvaliokunnan jäsen. Akavan hallituksen jäsen hänestä tuli vuonna 1995 ja työvaliokunnan 2000. JUKO:n valtion neuvottelukunnan varapuheenjohtajana toimi 1995–2000. Vuonna 2005 hänestä tuli YTN:n varapuheenjohtaja ja vuonna 2007 puheenjohtaja. Vuonna 2009 Heikki Kauppi valittiin YTN:n uudeksi puheenjohtajaksi ja Fjäder varapuheenjohtajaksi. Vuosina 2003–2007 hän toimi Akavan elinkeinopoliittisen toimikunnan puheenjohtajana.
Vuoden 2011 alussa YTN:n puheenjohtajana ja Ekonomiliiton edunvalvontajohtajana toiminut Fjäder asettui ehdolle Akavan puheenjohtajaksi. Takanaan hänellä oli suurin jäsenliitto OAJ, Ekonomiliitto ja kolme muuta liittoa. Vaalipäällikkönä hänellä oli Jutta Urpilaisen SDP:n puheenjohtajaksi nostanut sosiaalidemokraatti, Ekonomiliiton asiamies Tage Lindberg. Huhtikuussa 2011 hänen arvioitiin Helsingin Sanomissa ennakkosuosikiksi. Vastaehdokkaat olivat Lääkäriliiton toiminnanjohtaja Heikki Pälve (kok.), Tekniikan Akateemisten toiminnanjohtaja Heikki Kauppi (kok.), Akavan neuvottelujohtaja Minna Helle (sit.) ja Akavan Erityisalojen toiminnanjohtajana Salla Luomanmäki (sit.). Fjäder oli aiemmin ollut Akavan istuvan johtajan Matti Viljasen vastaehdokkaana ja omien sanojensa mukaisesti Akavan puheenjohtajuus oli melkein ainut tehtävä, joka häneltä enää oli hoitamatta ja kyse viimeisestä mahdollisuudesta. 25. toukokuuta 2011 Akavan liittokokous valitsi Fjäderin puheenjohtajaksi toimikaudelle 2011–2015. Tärkeimmäksi tehtäväkseen Fjäder nosti Akavan yhteiskuntapoliittisen vaikutusaseman vahvistamisen. Hänet valittiin jatkokaudelle 26. toukokuuta 2015.
Marraskuussa 2011 Fjäder arvosteli Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT:tä raamisopimuksen viivästymisestä. Maaliskuussa 2012 hän otti kantaa Timo Rädyn käytökseen Hilkka Ahteen erottamisjupakassa.
Fjäderin mukaan opiskelupaikkojen määrää tulisi tietyillä aloilla vähentää merkittävästi akateemisen työttömyyden hillitsemiseksi.

Yksityiselämä

Fjäderin äidinkieli on ruotsi. Hän on toista kertaa naimisissa ja hänellä on poika. Fjäder asuu Helsingin Länsi-Pakilassa, mutta viettää edelleen paljon aikaa synnyinseuduillaan Hangossa.