Kataisen hallitus

Hallitusohjelma

Yksi maailman suurimmista kaupallisista konsulttiyhtiöistä, yhdysvaltalainen McKinsey & Company värvättiin avustamaan hallitusohjelman laatimisessa.

Hallitusneuvottelut

Suurimman puolueen, kokoomuksen, puheenjohtaja Jyrki Katainen sai vaalien jälkeen tehtäväkseen tiedustella muiden puolueiden linjauksia ja kannanottoja liittyen politiikkaan, etenkin kokoomuksen suunnitelmiin verrattuna. SDP peräsi EU-asioissa tiukkaa vastuullisuutta sekä korosti pankkien ja sijoittajien asemaa velkakriisissä, ja ilmoitti hyväksyvänsä kriisissä olevien maiden tuen näillä ehdoilla.
Perussuomalaisille tarjottiin myös pääsyä hallitusneuvotteluihin. Toukokuussa perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini ilmoitti kuitenkin puolueensa jäävän oppositioon, koska hän ei voinut hyväksyä kokoomuksen ja SDP:n EU-politiikkaa ja Kreikan tukemista. Kokoomus ja SDP ilmoittivat pitävänsä ratkaisua vastuuttomana ja petoksena äänestäjiä kohtaan. Oppositioon jättäytymisensä jälkeen perussuomalaiset oli kuitenkin kannatusmittauksessa suurin puolue. Kyselytutkimuksen mukaan 66 prosenttia puolueen kannattajista piti oppositioon jäämistä oikeana ratkaisuna ja vain 16 prosenttia olisi halunnut puolueen joustavan ja jatkavan hallitusneuvotteluja.
Neuvotteluihin otettiin mukaan vihreät kun taas RKP oli Kataisen mukaan alusta alkaen mukana. Torstaina 12. toukokuuta Katainen ilmoitti haluavansa neuvotteluihin kokoomuksen lisäksi SDP:n, RKP:n, vihreät ja kristillisdemokraatit. Kristillisdemokraatit ilmoitti hyväksyvänsä hallitusehdot Päivi Räsäsen johdolla. Anni Sinnemäki luki vihreiden ehdoiksi uuden ydinvoimalaluvan poistamisen hallitusohjelmasta ja perusturvan korottamisen, mikä oli myös SDP:n ja vasemmistoliiton keskeinen vaatimus. RKP ei julkistanut ehtojansa hallitukselle.
Sittemmin hallitusneuvotteluihin pyydettiin SDP:n vaatimuksesta myös vasemmistoliitto. Ehtona vasemmistoliitto mainitsi tiukan EU-politiikan ja ilmoitti Kataiselle vastustavansa Portugalin tukipakettia. Vasemmistoliitto arvioi myös talousasioiden olevan haasteena mahdolliselle hallitusyhteistyölle. Lopulliset hallitusneuvottelut käynnistettiin perjantaina 20. toukokuuta. Katainen uutisoi viikonlopun mittaan neuvottelujen vaikeuksien liittyvän eriäviin mielipiteisiin talouspolitiikasta, mutta muita mahdollisia esteitä yhteistyölle ei hänen mukaansa ollut. Samalla pohdittiin myös vihreiden esitystä liittyen vaalilain äänikynnysten muuttamiseen, jota vihreät kannatti ja SDP sekä kokoomus vastusti.
SDP ja vasemmistoliitto vetäytyivät yllättäen hallitusneuvotteluista 1. kesäkuuta kokoomuksen kanssa syntyneiden erimielisyyksien vuoksi, minkä jälkeen Kataisen hallitustunnustelijana jatkaminen muuttui epävarmaksi. Katainen pyysi keskustaa mukaan hallitusneuvotteluihin vasemmistopuolueiden paikalle, ja puolue vastasi pyyntöön myöntävästi 6. kesäkuuta. Vihreät ilmoittivat samana päivänä jättäytyvänsä hallitusneuvotteluista ja toivoi vasemmistopuolueiden paluuta. Perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini ilmoitti tuolloin harkitsevansa edelleen palaamista hallitusneuvotteluihin. Samalla media alkoi spekuloida vielä enemmän mahdollisuudesta, jossa SDP muodostaisi vasemmistopuolueiden ja perussuomalaisten kanssa kansanrintamahallituksen kokoomuksen jäädessä oppositioon. Eduskuntaryhmien puheenjohtajat päättivät yksimielisesti 7. kesäkuuta, että Katainen saa jatkaa toistaiseksi hallitustunnustelijana. Katainen ilmoitti käyvänsä neuvotteluja hallituksen muodostamisesta kaikkien puolueiden kanssa ja totesi, ettei yksikään hallituspohja ollut vielä kaatunut. 
Soini vahvisti Yleisradiolle 10. kesäkuuta, etteivät perussuomalaiset ole mukana hallitusneuvotteluissa, vaan neuvotteluja jatketaan kokoomuksen, SDP:n, vasemmistoliiton, vihreiden, RKP:n ja kristillisdemokraattien kanssa. Sama kuuden puolueen pohja oli jo kertaalleen kariutunut edellisellä viikolla. Jyrki Katainen vahvisti asian samana päivänä järjestetyssä tiedotustilaisuudessa. Katainen ilmoitti, että hallitusneuvottelut pyritään saamaan päätökseen viikon sisällä. Vasemmistoliiton puheenjohtaja Paavo Arhinmäki lisäsi myöhemmin, ettei vasemmistoliiton meno hallitukseen asti ollut vielä varmaa, vaan hallitusohjelman on täytettävä puolueen tavoitteet.
Neuvotteluja jatkettiin 13. kesäkuuta puolueiden puheenjohtajien kesken, ja muut neuvottelijat tulivat mukaan seuraavana päivänä. Torstaina 16. kesäkuuta Katainen kertoi, että joidenkin työryhmien osalta on vielä avoimena pieniä kysymyksiä. Hallitusohjelma saatiin odotusten mukaisesti valmiiksi perjantaina 17. kesäkuuta, tasan kaksi kuukautta eduskuntavaalien jälkeen. Hallitusohjelma ja ministerisalkkujen jakautuminen puolueiden kesken julkistettiin samana päivänä järjestetyssä tiedotustilaisuudessa. Ministerien määrää vähennettiin yhdellä, joten hallitukseen tuli 19 ministeriä. Kokoomuksella ja SDP:llä on kummallakin kuusi ministerisalkkua, vasemmistoliitolla, vihreillä ja RKP:llä kullakin kaksi salkkua ja kristillisdemokraateilla yksi, tosin tärkeä sisäministerin salkku. Eduskunnan suorittaman pääministerivaalin jälkeen tasavallan presidentti Tarja Halonen nimitti Kataisen hallituksen virkaansa 22. kesäkuuta. Eronnut Kiviniemen hallitus istui tasan vuoden ajan.

Puolivälin kehysriihi

Hallitus asettui tekemään ennalta sovitusti puolivälin kehysriihtään 21. maaliskuuta 2013. Taloustilanne oli ennakoitua hieman heikompi ja työmarkkinaratkaisut olivat avoinna. Kehysriihessä päätettiin laskea yhteisöveroa 4,5 prosenttiyksiköllä 20 prosenttiin. Tämän arveltiin antavan mahdollisuuden työllisyyden kohentamiseen ja velkasuhteen kääntämiseen laskuun. Vasemmistoliiton lähteistä ilmoitettiin jo 27.3. että kehysriihen ratkaisujen vaikutuksista on ristiriitaista tietoa sekä varaus, että tilannetta tarkastellaan uudelleen syksyn budjettiriihessä. Kyseessä on ollut puolueen mukaan sen verran vakava tietovaje, ettei puolue olisi hallituksessa ratkaisua hyväksynyt, mikäli vaikutukset olisivat olleet kehysriihen aikana tiedossa. Asia koskee listaamattomien yritysten osinkojärjestelyissä tarkoitetuista porsaanreiistä.  Oppositiopuolue Perussuomalaiset kyseenalaisti veroratkaisut ja niistä tiedottamisen tuoreeltaan. Suomen Keskusta olisi puolestaan halunnut useampia verotusportaita osingoille. Puolueen puheenjohtaja Juha Sipilä informoi eräitä ministereitä heti kehyspäätöksen jälkeen tuoreeltaan siitä, että listaamattomien yritysten suuromistajat saavat suuren verohyödyn päätöksestä. Hallitus muutti päätöstä tältä osin sekä holding-yhtiöiden osalta. Vasemmisto olisi jättänyt hallituksen, ellei korjausta olisi tehty.

Kritiikkiä

Kataisen hallitusta on toistuvasti syytetty päätöksenteon puutteesta ja että se siirsi vaikeita asioita myöhemmäksi. Hallituksen kärkihankkeet kunta- ja sote-uudistus eivät onnistuneet toivotulla tavalla.
Vasemmistoliiton Jyrki Yrttiahon ja Markus Mustajärven mielestä hallitusohjelma sisälsi erityisesti EU-tukikysymyksissä sellaisia linjauksia, että hallitukseen osallistuminen oli Vasemmistoliiton periaatteiden vastaista.
Oppositiojohtajaksi päätynyt Timo Soini on nimittänyt Kataisen hallitusta hyytelöhallitukseksi ja sen hallitusohjelmaa sillisalaatiksi.
Hallitus myi Fortumin omistamat sähköverkot Caruna-nimiselle holdingyhtiölle vaikuttaen että sähkön siirtohinta ei nouse. Sähkön siirtohinnat kuitenkin nousivat 30 prosenttia.

Välikysymykset

Kataisen hallituksen kaudella oppositio jätti yhteensä 17 välikysymystä. Suomen Keskusta laati hallituskauden ensimmäisen välikysymyksen kuntien lähipalveluihin liittyen 16. syyskuuta 2011. Perussuomalaiset eivät yhtyneet välikysymykseen, koska eivät saaneet olla valmistelemassa sen sanamuotoa. Myöhemmin samana vuonna perussuomalaiset esittivät hallitukselle välikysymyksen eurokriisin hoidosta. Välikysymyksessä kysyttiin muun muassa, onko hallitus varautunut euron mahdolliseen hajoamiseen ja hyväksyykö se eduskunnan budjettivallan siirron EU-komissiolle. Perussuomalaiset eivät tarjonneet välikysymystä allekirjoitettavaksi toiselle oppositiopuolueelle keskustalle.
Helmikuussa 2012 perussuomalaiset jättivät välikysymyksen puolustusvoimien leikkauksista. Keskusta olisi Kimmo Tiilikaisen halunnut lähteä mukaan välikysymykseen, mutta perussuomalaiset eivät tähän suostuneet, koska keskusta oli aikaisemmin ollut valmis hyväksymään jalkaväkimiinat kieltävän Ottawan sopimuksen. 22. helmikuuta keskusta jätti välikysymyksen hallituksen suunnittelemasta kuntauudistuksesta. Maaliskuussa keskusta jätti hallitukselle välikysymyksen kotihoidon tuen tulevaisuudesta. Välikysymys oli vastaus uutisointiin siitä että hallitus saattaisi kehysriihessä leikata kotihoidon tuen keston kahteen vuoteen.
Oppositio jätti ensimmäisen yhteisen välikysymyksen 13. huhtikuuta 2012. Välikysymys koski Suomen vastuiden kasvattamista eurokriisissä ja Suomen AAA-luottoluokituksen turvaamista. Perussuomalaiset jättivät seuraavan välikysymyksen 8. kesäkuuta koskien tulevan EU-huippukokouksen asialistaa. Valtiovarainministeri Jutta Urpilainen vastasi välikysymykseen toteamalla, että huippukokouksen valmistelu oli kesken eikä hallitus voinut ottaa lopullisesti kantaa asioihin.
Maaliskuussa 2013 oppositio teki yhteisen välikysymyksen asuntopolitiikasta. Syyskuussa 2013 oppositio teki välikysymyksen kotihoidon tuen muutoksesta, joka opposition mukaan on oikeasti leikkaus. Hallitus suunnittelee kotihoidon tuen kiintiöimistä äidille ja isälle. Jo helmikuussa 2012 kehysriihessä hallitus mietti kotihoidon tuen keston lyhentämistä kolmesta vuodesta kahteen vuoteen, ja tuolloin keskusta teki aiheesta välikysymyksen. Puolueen mukaan hankkeesta vetäydyttiin tuolloin juuri välikysymyksen takia.
Helmikuussa 2014 oppositio eli perussuomalaiset, keskusta, vasenryhmä ja Muutos 2011 jätti välikysymyksen hallituksen kuntapolitiikasta. Opposition mukaan uudistuksen sisällöstä on kuulunut ristiriitaista tietoa, ja välikysymyksessä hallituspuolueet voivat selkiyttää linjaansa. Huhtikuussa oppositiopuolueet jättivät yhteisen välikysymyksen hallituksen perhepolitiikasta ja lapsilisien leikkaamisesta.