Eduskuntavaalit 2019

Äänikynnys

Lapin vaalipiirissä Vihreiden ehdokkaana ollut Riikka Karppinen keräsi 7 818 ääntä, mutta jäi silti valitsematta eduskuntaan. Se on Suomen historian suurin sellainen eduskuntavaalien äänimäärä, jonka kerännyt jäi eduskunnan ulkopuolelle. Karppinen sai piirissään toiseksi eniten ääniä, mutta listavaalijärjestelmän takia eduskuntaan pääsi hänen sijastaan keskustan Markus Lohi, joka sai vain 4 969 ääntä.
Oikeusministeriön vaalijohtaja Arto Jääskeläinen toteaa, että reaalinen äänikynnys oli Uudellamaalla 2,3 prosenttia ja Lapissa 9,7 prosenttia. Siten lappilaiset ja uusmaalaiset äänestäjät ovat Jääskeläisen mukaan eriarvoisessa asemassa. Ratkaisuksi Jääskeläinen ehdottaa Uudenmaan vaalipiirin jakamista ja sitä, että pienissä vaalipiireissä otettaisiin käyttöön d'Hondtin laskentamenetelmän sijaan Sainte-Laguën menetelmä, mikä parantaisi pienempien puolueiden asemaa.

Vaalirahoitus

Läpi päässeistä ehdokkaista eniten rahaa kampanjaansa käytti Elina Lepomäki: 115 546,68 euroa. Läpi päässeistä yli sata tuhatta euroa kuluttivat myös Heikki Vestman, Antti Häkkänen, Ruut Sjöblom ja Arto Satonen. Eduskuntaan tai varasijalle päässeiden kampanjaansa käyttämien summien mediaani oli 31 104,00 €. Vähiten rahaa käytti Jussi Halla-aho: vain 307,52 euroa.
Varasijalle jääneistä ehdokkaista eniten rahaa käytti Kauko Turunen (kd/sit.): 112 392,53 euroa. Myös varasijalle jääneen Milla Bruneaun (kok.) kampanja maksoi yli 100 000 euroa. 
Lepomäki satsasi yhtä saamaansa ääntä kohden noin kuusi euroa rahaa. Kauko Turusen äänelle taas tuli hintaa yli 43 euroa. Jussi Halla-ahon äänelle tuli hintaa vain sentin verran. 
Lain mukaan yksi taho saa tukea yhtä ehdokasta enintään 6 000 eurolla, mutta jotkut pilkkovat antamansa tuen osiin ja kanavoivat sen ehdokkaalle usean hallinnoimansa yrityksen kautta. Esimerkiksi Antti Häkkänen sai tällä tavalla kaksi 5 000 euron erää samalta taholta.
Kansanedustajiksi valittujen ja varasijalle jääneiden ehdokkaiden kampanjarahoituksesta noin 40 prosenttia on tullut tuntemattomista lähteistä. Tuen lähteitä jää piiloon, koska lahjoittaja on kerrottava vain, jos tuen suuruus on vähintään 1 500 euroa. Suurin rooli tuntemattomiksi jäävillä tukijoilla oli kokoomuksen ja keskustan kampanjoissa. Esimerkiksi Antti Häkkäsen kampanja maksoi 112 746,00 euroa, ja tästä summasta 98 210 euroa jää pimentoon. Myös vaalikampanjoita varten otetut lainat saattavat olla todellisuudessa piilotukea, mutta sen ilmoittaminen on ehdokkaan oman harkinnan varassa.

Eduskuntavaaliehdokkaat puolueittain

Vaalipiirilautakunnat vahvistivat vaalien ehdokasasettelun ja laativat ehdokaslistojen yhdistelmän, johon otettiin arvotussa järjestyksessä kaikkien puolueiden ja valitsijayhdistysten ehdokkaat. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa ehdokaslistojen yhdistelmä laadittiin ja ehdokasasettelu vahvistettiin torstaina 14. maaliskuuta 2019. Yhdistelmässä on jokaisen ehdokkaan järjestysnumero, nimi, kotikunta sekä arvo, ammatti tai toimi. Ehdokaslistojen yhdistelmä oli nähtävillä muun muassa äänestyskopeissa.
Ehdokkaita asettavat puolueet ja valitsijayhdistykset yleensä julkaisevat ehdokkaansa nettisivuillaan. Erilaiset vaalikoneet myös usein listaavat ehdokkaita tietoineen.

Luopuneita edustajia

Eduskunnasta jäi vapaaehtoisesti pois useita hyvin kokeneita ja tunnettuja kansanedustajia. Näistä kokoomuksen Pertti Salolainen oli aloittanut kansanedustajana jo vuoden 1970 vaaleissa. Varapuhemiehenä toiminut keskustan Mauri Pekkarinen jäi pois oltuaan yhtäjaksoisesti kansanedustajana vuoden 1979 vaaleista lähtien. Keskustan myös ministerinä toimineista konkareista lähtivät myös Kauko Juhantalo, Sirkka-Liisa Anttila ja Seppo Kääriäinen. Sipilän hallituksen ministereistä luopuivat keskustalainen Anne Berner ja vaalikauden alussa ministerinä ollut kokoomuslainen Lenita Toivakka. Tunnetuimpiin luopujiin kuului aiemmin 20 vuotta perussuomalaisia johtanut sinisten ulkoministeri Timo Soini. Sinisen tulevaisuuden ryhmästä luopuivat myös esimerkiksi Lea Mäkipää ja Vesa-Matti Saarakkala. Myös vuoteen 2018 puhemiehenä toiminut ja lopuksi Liike Nyt:iin siirtynyt Maria Lohela jätti eduskunnan. Opposition edustajista eduskunnan jättivät muun muassa puolueidensa puheenjohtajina toimineet SDP:n Eero Heinäluoma, vihreiden Ville Niinistö ja RKP:n Stefan Wallin. Luopuneista edustajista Heinäluoma, Niinistö ja Pekkarinen pyrkivät ja lopulta nousivat europarlamenttiin.

Yleisradio

Yle näytti TV1-kanavalla 14. maaliskuuta vaalikeskustelun, jossa oli mukana yhdeksän eduskuntavaalipuoleen puheenjohtajaa. Tämän jälkeen 18. maaliskuuta – 1. huhtikuuta välisenä aikana esitettiin samojen puheenjohtajien henkilökohtaiset tentit, niin ikään suorina. Sen jälkeen 2. huhtikuuta järjestettiin pienpuolueiden tentti ja 4.–12. huhtikuuta kaksi teematenttiä, kaksikielinen vaalikeskustelu, johon perussuomalaiset ei osallistunut, toinen eduskuntavaalipuoleen puheenjohtajien suuri vaalikeskustelu ja nuorten vaalikeskustelu. Lähetykset esitettiin myös TV1:ssä viitottuna uusintana, ja ne olivat katsottavissa Yle Areenasta suorana sekä myöhemmin jälkikäteen. Lisäksi 4. huhtikuuta Yle Areenassa julkaistiin selkokielinen vaalikeskustelu, jossa on edustajat yhdeksästä eduskuntavaalipuolueesta. Myös Ylen radiokanavilla on paljon vaalisisältöä.
Lisäksi 14. maaliskuuta 2019 Yle Areenassa julkaistiin 12-osainen Ylen Vaalisohva-sarja, jossa suomalaiset kutsuvat ehdokkaita kotiinsa keskustelemaan eri teemoista. Teemat ovat työelämän muutos, politiikan tulevaisuus, ilmasto, nuorten pahoinvointi, piilorasismi, vammaisten asema yhteiskunnassa, perhepolitiikka, koulutus ja opetus, Suomen autioituminen, kulttuurin asema yhteiskunnassa, ruoantuotanto ja pienyrittäjyys.

MTV

Huomenta Suomessa jokaiselle puheenjohtajalle varattiin oma aamunsa, jolloin puolueiden puheenjohtajien ajatuksiin pääsi tutustumaan. MTV3-kanava esitti Sinustako kansanedustaja -ohjelman, jossa ehdokkaat ottivat mittaa toisistaan väittelyssä ja puhetaidossa. Ohjelmat esitettiin kahtena sunnuntaina 31. maaliskuuta ja 7. huhtikuuta. Suurimpien puolueiden puheenjohtajat ottivat mittaa toisistaan pääministeritentissä 2. huhtikuuta. Vaalien ratkaisuviikolla 10. huhtikuuta on vuorossa suuri vaalitentti, jossa eduskuntapuolueiden puheenjohtajat kohtaavat jälleen. Vaalipäivänä 14. huhtikuuta MTV3-kanavalla esitettiin Tulosilta-lähetys.

Vaalikoneita

Eduskuntavaaleissa ehdolla olevia ehdokkaita voi vertailla eri mediayhtiöiden, yritysten ja yhdistysten tekemien vaalikoneiden avulla. Vaalikoneessa vastataan kysymyssarjaan, minkä perusteella vaalikone osaa tarjota ehdokkaita, joiden mielipiteet ovat lähellä vastaajan mielipiteitä. Osassa vaalikoneista on mukana vain osa vaalipiireistä.