Pielisen museo

Päärakennuksen näyttely

Museon näyttelyhallit on jaettu kahteen osaan. Ensimmäinen halli muodostaa oman kokonaisuutensa, joka esittelee pääasiallisesti pielisjärveläisiä elinkeinoja 1800-1900-luvuilta. Näyttelyssä on esillä maatalouden kehittyminen kaskiviljelystä pelto- ja suoviljelyyn sekä lopulta karjatalouteen ja kotieläimiin saakka. Lisäksi ensimmäisessä näyttelyhallissa ovat omat osionsa, jotka esittelevät ruoka- ja juomakulttuuria, soittimia, kaupankäyntiä sekä valokuvausta. Hallissa on esillä myös erilaisiin käsitöihin liittyviä esineitä. Hallissa on omat osastot esimerkiksi villan ja pellavan käsittelyyn, puutöihin, tuohitöihin sekä räätälin, nahkurin ja suutarin töihin liityen.
Toinen näyttelyhalli kuvaa paikkakunnan historiaa aina esihistoriasta 1900-luvulle saakka. Näyttelyssä on esillä omat temaattiset kokonaisuutensa Lieksaa edeltäneestä Brahean kaupungista, kansanparannuksesta, säätyläisistä, leluista ja kansakoulusta. Lisäksi näyttelyssä on esimerkiksi pienoismalli Lieksan 1979 tulipalossa tuhoutuneesta kirkosta sekä valokuvia Lieksan palosta, joka tuhosi 55 rakennusta Lieksan keskustassa vuonna 1934. Viimeisenä näyttelyhallissa on esillä pula-aikaan sekä talvi- ja jatkosotaan liittyviä esineitä.

Savotanranta

Savotaranta on laaja savotta- ja uittohistoriaa kuvaava osasto. Se kuvaa pääasiallisesti metsätyön kästiyövaltaista aikakautta 1800-luvun lopulta 1950-luvun loppupuolelle. Savotarannassa on metsätyökämpät 1930-, 1940- ja 1950-luvuilta, jotka kuvaavat metsätyömiesten olojen kehittymistä vuosikymmenten kuluessa. Museon vanhin kämppä on 1930-luvulla Pusurinjoelle rakennettu rakennus, jossa on vain yksi vain yksi suuri asuinhuone, joka on jaettu kaikkien asujien kesken. Toiseksi vanhin kämppä on Talviaisjoen Salpion kämppä, joka on rakennettu 1940-luvulla. Kämpässä on jo erilliset tilat työntekijöille, työnjohdolle sekä kämppäemännälle. Uusin Savotarannan kämpistä on 1950-luvulla rakennettu Suolajoen Pirttikankaan kämppä, jossa on myös omat erilliset tilat työntekijöille ja kämppäemännälle. Sen sijaan työnjohdolle oli rakennettu tässä vaiheessa usein erillinen asuinrakennuksensa. 
Kämppien lisäksi Savotarannassa on esimerkiksi metsäsauna, pieni aittapuoti eli ampari, savotan sauna, savotan talli sekä näresauna. Lisäksi Savotarannassa on Jonkerin Löytöpuron kämppä, joka on muutetty näyttelytilaksi ja jossa on esillä savotassa ja uitoissa käytettyjä työkaluja sekä valokuvia aiheeseen liittyen. Savotarannassa on myös useita uittoon liittyviä rakennuksia, kuten hevosponttuu sekä soholautta. Hevosponttuu oli suuri hevosvetoisesti toimiva lautta, jolla kuljetettiin suuria tukkilauttoja virrattomilla järviosuuksilla.

Maatalousosasto

Maatalousosasto esittelee pääasiallisesti 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun maataloutta paikkakunnalla. Osaston suurin rakennus on Lieksan keskustasta siirretty jyvämakasiini, joka on rakennettu vuonna 1850. Rakennus on nykyisin näyttelytilana ja sen kolmessa kerroksessa on esillä maalaiselämään ja erilaisiin käsitöihin liittyviä esineitä. Makasiinin lisäksi maatalousosastolla on riihimakasiini, kaksi pärehöylää, aittarivi sekä kaksi viljankuivaamoa.

Palo-osasto

Näyttely esittelee erilaista palokalustoa: paloautoja, käsi- ja moottorikäyttöisiä ruiskuja sekä sammuttimia
Osastoon kuuluu myös palojuna. Sen veturina on Suomen uusin höyrysäiliöveturi, alun perin Enso-Gutzeit Oy:n Kotkan tehtaille hankittu amerikkalainen H K Porter 31629/1948, 0-4-0F, joka siirrettiin Pankakosken tehtaita palvelleelle leveäraiteistetulle Pankakosken–Sokojoen rautatielle vuonna 1952. Junaan kuuluu lisäksi vaahtonestesäiliöllä varustettu, umpitavaravaunusta muutettu palovaunu ja Hr 3 -veturin tenderistä tehty Xg 04110 -palovaunu.