Valtatie 3

Reitti

Valtatie 3 kulkee seuraavien kuntien kautta: Helsinki – Vantaa – Nurmijärvi – Hyvinkää – Riihimäki – Janakkala – Hämeenlinna – Hattula – Hämeenlinna (uudelleen) – Valkeakoski – Akaa – Valkeakoski (uudelleen) – Lempäälä – Tampere – Pirkkala – Nokia – Tampere (uudelleen) – Ylöjärvi – Hämeenkyrö – Ikaalinen – Parkano – Kurikka – Ilmajoki – Isokyrö – Laihia – Mustasaari – Vaasa.
Valtatie 3 alkaa Helsingistä Mannerheimintien päästä. Helsingin Kivihaan ja Vantaalla sijaitsevan Kehä III:n eritasoliittymän välillä valtatie 3 on hyvälaatuista nelikaistaista valtatietä, jonka kaikki liittymät ovat eritasoliittymiä (ei kuitenkaan moottoritietä). Kehä III:n ja Ylöjärven välinen osuus on kokonaisuudessaan nelikaistaista moottoritietä. 180 kilometrin pituisena se on Suomen pisin moottoritie. Pääkaupunkiseudulla tiestä käytetään myös nimeä Hämeenlinnanväylä, joskus puhekielessä myös Tampereenväylä. Aikaisemmalta nimeltään tie on Nurmijärventie. Moottoritien liikennemäärät ovat varsin suuret koko sen matkalla. Esimerkiksi Riihimäen kohdalla tien liikennemäärä on noin 30 000 ajoneuvoa vuorokaudessa.
Valtatie 3 kulkee Hämeenlinnan kohdalla aivan kaupungin keskustan sivuitse. Kyseinen läpikulkutie on tien ensimmäinen ja Suomen kolmas moottoritieosuus, joka valmistui vuonna 1964. Nykyään tie kulkee noin 200 metrin matkalla tunnelissa, kun sen ylittävälle katteelle valmistui kauppakeskus vuonna 2014.
Valtatieympäristön esteettisyyteen on pyritty myös kiinnittämään huomiota. Osaa valtatie kolmosen silloista voi pitää lähes taideteoksina ja kallioleikkauksia on valaistu. Akaan Terisjärven kohdalla on Ekku Peltomäen valotaideteos Lux Tavastia.
Tampereen keskustan eteläpuolella valtatie 3 kääntyy Tampereen läntiselle kehätielle, joka on myös moottoritie. Moottoritie päättyy hieman Ylöjärven keskustan länsipuolella, ja valtatie kääntyy kehätieltä Elovainion eritasoliittymässä Tampereen ja Vaasan väliselle tielle.
Ylöjärven ja Vaasan välillä valtatie 3 on tavanomaista suomalaista kaksikaistaista valtatietä, jonka laatu vaihtelee. Joitakin tärkeimpiä liittymiä on parannettu eritasoliittymiksi. Lisäksi Mustasaaren Helsingbyn ja Vaasan välillä on 11 kilometriä pitkä moottoritie. Tie päättyy Vaasan keskustaan.

Historia

Vuonna 1938 määritelty kolmostie kulki Helsingissä yhdessä ykkös- ja kakkosteiden kanssa Pitäjänmäelle nykyisten Pitäjänmäentien ja Konalan risteykseen. Sieltä tie jatkui nykyisten Malminkartanon ja Kaivokselan ohi Vantaankoskelle ja edelleen Klaukkalan, Lopen ja Janakkalan kautta Hämeenlinnaan. Hämeenlinnasta reitti jatkui Vanajanselän itäpuolta Hattulan, Pälkäneen ja Kangasalan kautta Tampereelle. Tiehen yhtyivät valtatiet 12 Pälkäneen Kyllössä ja 9 Kangasalan Huutijärvellä. Tampereelta tie kulki Vaasaan suunnilleen nykyistä linjausta.
Tie uusittiin kokonaisuudessaan 1950- ja 1960-luvuilla ja linjattiin uudestaan. Helsingin ja Tampereen välillä valtatie kulki nyt suurimmaksi osaksi nykyisen seututien 130 kohdalla. Varsinkin Hämeenlinnan ja Tampereen välillä linjaus muuttui radikaalisti: Pitkällisten riitojen jälkeen tie ohjattiin Valkeakosken kautta, jolloin Sääksmäelle rakennettiin pengertie ja riippusilta, jolla tie ylitti Vanajaveden Rauttunselän ja Vanajanselän välistä. Reitti Hämeenlinnasta Pälkäneelle jäi mutkaiseksi ja mäkiseksi soratiereitiksi 1970-luvulle saakka, jolloin tie uusittiin valtatietasoiseksi ja numeroitiin seututieksi 305, myöhemmin kantatieksi 57.
Hämeenlinnan keskustan ohittava moottoritieosuus valmistui vuonna 1964 ja Lempäälän Kuljun ja Tampereen keskustan välinen osuus neljä vuotta myöhemmin. Haagan ja Kehä III:n välinen osuus pääkaupunkiseudulla levennettiin nelikaistaiseksi kahdessa vaiheessa vuosina 1975 ja 1977. Tätä osuutta ei ole merkitty moottoritieksi, mutta kaksine ajoratoineen ja eritasoliittymineen se on silti varsin moottoritiemäinen. Bussipysäkit ovat tällä osuudella aivan tien vieressä, mikä on moottoritiellä lainvastaista.
Tampereen läntinen kehätie valmistui kaksikaistaisena tienä, osin moottoriliikennetienä 1985, mutta valtatie 3 linjattiin edelleen Tampereen keskustan kautta. Valtatien linjaus muutettiin kehätielle vasta 1990-luvun puolivälissä. Entinen linjaus kulki nykyisten teiden 3495, 12 ja 65 reittiä.
Kolmostie ruuhkautui etenkin Helsingin ja Hämeenlinnan välillä toivottomaksi jo 1980-luvulla. Moottoritie Helsingistä Hämeenlinnaan linjattiin olemassa olleen valtatien viereen. Ensimmäinen kahdeksan kilometrin osuus Helsinki–Hämeenlinna-moottoritiestä valmistui Kehä III:n ja Klaukkalan liittymien välille vuonna 1988. Hyvinkään ja Riihimäen välinen osuus valmistui vuonna 1990 ja Klaukkalan liittymän ja Nurmijärven välinen osuus seuraavana 
vuonna. Puuttuvat osuudet Nurmijärven ja Hyvinkään sekä Riihimäen ja Hämeenlinnan välillä valmistuivat vuonna 1992. Moottoritien valmistuttua vanhasta tiestä tuli seututie 130.
Moottoritien linjauksesta Hämeenlinnan ja Tampereen välillä  riideltiin vuosia. Lopulta linjaukseksi valittiin Toijalan kautta kulkenut vaihtoehto, jossa Vanajavesi ylitetään Konhonvuolteella Toijalan luoteispuolella. Täten Hämeenlinnan ja Tampereen väliseksi linjaukseksi tuli vuoden 1938 numerointijärjestelmän kantatie 56, joka oli lakkautettu Valkeakosken linjauksen valmistuttua. Moottoritie valmistui 
Hämeenlinnasta Kalvolan Iittalaan saakka vuonna 1996 ja viimeinen osuus Kuljuun vuonna 2000.
Myös Tampereen läntinen kehätie on ollut pitkään hyvin ruuhkautunut heti sen jälkeen kun osuus Helsinki–Tampere valmistui moottoritieksi. Tampereen Läntisen Kehätien ensimmäinen osa valmistui vuonna 2006 Rajaniemen ja Kalkun välillä. Tampereen eteläisen nelitasoliittymän ja Rajaniemen sekä Kalkun ja Ylöjärven väliset osuudet valmistuivat moottoritieksi vuonna 2008.
Pirkanmaan puolella Kolmostielle on rakennettu ohituskaistoja; ensin 1990-luvulla ohituskaistoja Ylöjärvelle, Hämeenkyröön ja Ikaalisiin, vuonna 2008 yhteensä 8 keskikaiteellista ohituskaistaa Parkanoon ja vuonna 2011 yksi keskikaiteellinen ohituskaista Hämeenkyrön pohjoispuolelle.
Vaasan moottoritie on valmistunut kahdessa osassa vuosina 1968 ja 1994.

Joukkoliikenne

Valtatiellä 3 on tiheä pikavuorotarjonta Helsingin ja Tampereen välillä; vuoroja kulkee molempiin suuntiin noin 50 päivässä. Noin puolet vuoroista kulkee Hämeenlinnan ja Tampereen välin moottoritietä, loput seututietä 130 Valkeakosken kautta. Tampereelta osa vuoroista jatkaa Nokialle, Vaasaan ja Seinäjoen kautta Kokkolaan.
Suurimman osan valtatie 3:n vuoroista ajaa Väinö Paunu Oy, Onnibus ajaa tunneittain ja joitakin vuoroja ajavat myös Länsilinjat ja Osmo Aho.

Ikaalisten ja Parkanon ohituskaistat

Vuonna 2008 Parkanon kunnan alueelle rakennettiin yhteensä 8 keskikaiteellista ohituskaistaa ensimmäisenä osana valtatien 3 perusparannusta Tampereen ja Vaasan välillä. Lisäksi vuonna 2011 Ikaalisten ja Hämeenkyrön välille rakennettiin yksi keskikaiteellinen ohituskaista.

Hattelmalanharjun pohjavesisuojaus

Hattelmalanharjun kohdalle rakennettiin vuosina 2011-2012 pohjavesi- ja melusuojauksia sekä parannettiin Hattelmalan eritasoliittymän ramppeja. Samaan aikaan myös valtatietä 10 ja seututietä 130 parannettiin pohjavesialueella.

Laihia–Helsingby-tiemerkintäkokeilu

Vuonna 2011 päällystystyön yhteydessä leveää keskiviivaa kokeiltiin valtatiellä 3 Laihian ja Helsingbyn välisellä noin 11 kilometrin pituisella osuudella. Tieosuudella on tapahtunut paljon kohtaamisonnettomuuksia, ja metrin levyisen viivalla merkityn alueen ajokaistojen välissä uskotaan vähentävän vakavia onnettomuuksia merkittävästi. Tiemerkintäkokeilu tehtiin, koska valtiolla ei ole tällä hetkellä rahaa tien nelikaistaistukseen tai raskaisiin parannustoimenpiteisiin.

Lempäälä–Tampere-liikenteenhallinta

Lempäälän ja Tampereen välille valmistui vuodenvaihteessa 2012-2013 noin 22 kilometrin matkalle kelin ja liikenteen mukaan muuttuva nopeusrajoitusjärjestelmä. Lisäksi hankkeessa rakennettiin uusi tiesääasema sekä ruuhkavaroitusjärjestelmän laajennus kyseiselle moottoritieosuudelle. Vastaava järjestelmä aiotaan toteuttaa myöhemmin myös läntiselle kehätielle.

Hämeenlinnan tunneli

Valtatie 3 katettiin Hämeenlinnan keskustan kohdalla noin 250 metrin matkalla. Hanke alkoi lokakuussa 2011 ja valmistui kesäkuussa 2013. Tunnelin päälle rakennettiin uusi kauppakeskus. Samalla melusuojausta keskustan kohdalla parannetaan. Tunneli varustettiin liikennekameroilla ja sähköisellä opastejärjestelmällä. Ajokaistan yläpuolisia opasteita on yhteensä 4 ja nopeusrajoitus- ja varoitusmerkin yhdistelmiä yhteensä 16.

Kehäradan tiejärjestelyt

Vantaalla valtatietä 3 parannettiin Kehä III:n ja Klaukkalantien välisellä osuudella. Hankkeessa rakennettiin kolmannet kaistat sekä muuttuvat nopeusrajoitukset ja ruuhkavaroitusjärjestelmä. Lisäksi rakennettiin uusi Keimolanportin eritasoliittymä, siirrettiin nykyistä Keimolanportin huoltoasemaa ja parannettiin Kivistön eritasoliittymää. Hankkeessa siirrettiin myös seututien 130 linjausta, rakennettiin sillat Kehäradan kohdalle ja Kivistön asema. Hanke aloitettiin loppuvuodesta 2009 ja se valmistui vuodenvaihteessa 2013-2014. Hankkeen kustannusarvio oli 108,2 miljoonaa euroa.

Arolammin eritasoliittymä

Eritoten Valion Herajoen ruokatehtaan liikenneyhteyksiä varten rakennettiin vuosina 2015-2016 Arolammin eritasoliittymä Riihimäelle. Liittymän numero on 18. Liittymän rakentaminen rahoitettiin poikkeuksellisesti siten, että valtio, Riihimäen kaupunki ja Valio jakoivat kustannukset. Yksityisen yrityksen osallistuminen maanteiden rahoittamiseen ei ole tavanomaista Suomessa. Liittymä on koiranluutyyppinen, eli siihen sisältyy risteävällä tiellä olevat kaksi liikenneympyrää. Lisäksi vanha kolmostie eli seututie 130 liittyy risteävään tiehen liikenneympyrällä.

Klaukkalan ohikulkutie

Klaukkalan ohikulkutien eli seututie 132:n uuden linjauksen rakentamisen yhteydessä rakennetaan Vantaan ja Nurmijärven rajalle uusi Lamminsuon eritasoliittymä nykyisten liittymien 11 ja 13 väliin. Liittymän suunnittelussa on varauduttu uuden tieyhteyden rakentamiseen moottoritieltä itään, kuten mahdollisesti osaksi Tuusulan kaavailemaa Kehä IV-hanketta, mutta tällaisen rakentamisesta ei ole vireillä virallisia suunnitelmia eikä päätöksiä.

Ylöjärvi–Hämeenkyrö-moottoritie

Ylöjärven ja Hämeenkyrön välisellä osuudella valtatien 3 liikenne on usein ruuhkaista ja liikenneturvallisuus on heikko. Välille on suunnitteilla moottoritie nykyisen valtatien 3 linjauksen pohjoispuolelle. Uuden moottoritien pituus on linjausvalinnasta riippuen 15–20 km ja sille tulee 5-6 uutta eritasoliittymää sekä uusi levähdysalue Sasin ja Ahrolan välille. Lisäksi kantatien 65 linjaus siirretään n. 3 kilometrin matkalla kulkemaan uutta moottoritietä. Hankkeesta on tekeillä tiesuunnitelma, jonka yhteydessä selviävät kustannukset ja tien lopullinen sijainti. Hanke toteutetaan vuoden 2020 jälkeen.

Hämeenkyrö–Parkano

Hämeenkyrön ja Parkanon välisellä osuudella valtatie 3 on tavoitetilassa jatkuvaa keskikaiteellista ohituskaistatietä. Tiellä on nykyisin 5 keskikaiteellista ohituskaistaa ja 3 keskikaiteetonta ohituskaistaa. Lisäksi Parkanon kohdalle on suunnitteilla nelikaistatie ja Ikaalisiin 4 keskikaiteellista ohituskaistaa lisää. Lisäksi nykyinen tie on osittain 10,5 metriä leveä. Tämän vuoksi ohituskaistatieksi muuttamisen kustannukset jäänevät hyvin pieneksi, ja hanke toteutunee jo 2020-luvun alkupuolella.

Koskenkorvan ohikulkutie

Koskenkorvan kohdalla valtatie 3 kulkee nykyisin keskustan läpi. Liikennemäärien, alhaisen nopeusrajoituksen ja useiden liittymien takia tien liikenneturvallisuus on huono. Uusi ohikulkutie olisi noin 7 kilometriä pitkä ja sille rakennettaisiin ohituskaistoja ja kaksi eritasoliittymää. Hanke toteutunee aikaisintaan 2010-luvun lopulla.

Laihia–Vaasa-moottoritie

Valtatie 3 tullaan tulevaisuudessa parantamaan moottoritieksi Laihian ja Vaasan välisellä osuudella. Nykyinen tie ruuhkautuu helposti suurten liikennemäärien takia. Lisäksi tieosuudella on sattunut vuosien varrella paljon kohtaamisonnettomuuksia, joista monet ovat johtaneet kuolemaan. Hankkeen kustannukset ovat vielä epäselvät, ja se toteutettaneen aikaisintaan 2020-luvulla.

Muita tiehankkeita

Tässä mainitut hankkeet ovat esiintyneet kuntien ja valtion eritasoisissa kaavailuissa, mutta niitä koskevia rakentamispäätöksiä ei ole tehty.
Lähes kaikkia Hämeenlinnanväylän alkupään eritasoliittymiä tullaan 2010- ja 2020-luvuilla parantamaan. Lisäksi valtatielle 3 rakennetaan Helsingin ja Kehä III:n välille koko matkalle kolmannet kaistat.
Janakkalaan nykyisen Rastilan eritasoliittymän pohjoispuolelle rakennetaan Hämeenlinnan itäisen kehätien rakentamisen yhteydessä uusi eritasoliittymä. Samalla eritasoliittymien 23-25 numerointia tullaan todennäköisesti muuttamaan.
Valtatien 10 parantamisen yhteydessä Hattelmalan eritasoliittymään tullaan rakentamaan lisäramppeja.
Lisäksi valtatielle 3 rakennettaneen vaiheittain muuttuva ohjaus Helsingin ja Tampereen välille sekä Ylöjärven ja Hämeenkyrön välille.
Pitkämäen eritasoliittymään Vaasan moottoritiellä Valtatien 8 risteyksessä tullaan rakentamaan tulevaisuudessa lisäramppeja osana Vaasan ulomman ohitustien rakennustöitä. Toistaiseksi on epäselvää, siirretäänkö valtatien 8 linjaus uudelle tieyhteydelle.
Valtatien 3 melusuojausta tullaan parantamaan tulevaisuudessa Vaasan kaupunkialueella.
Osana koko päätieverkkoa koskevia kehittämissuunnitelmia Tiehallinnon tavoitteena on, että vuonna 2025 valtatie 3 olisi nelikaistainen osuuksilla Helsinki–Tampere–Hämeenkyrö ja Laihia–Vaasa. Lisäksi Hämeenkyrön ja Parkanon välinen osuus olisi jatkuvaa ohituskaistatietä sekä Parkanon ja Jalasjärven välinen osuus kaksikaistaista tietä, jolla on säännöllisesti ohituskaistoja. Valtatien 3 ohjaamista Lempäälän kohdalla uudelle reitille on kaavailtu, Lempäälän Puskiaisissa nykyisestä moottoritiestä haarautuvalle oikomoottoritielle suoraan Pirkkalaan. Nämä suunnitelmat ovat kuitenkin alustavia ja edellyttäisivät tieinvestointeihin vuosittain käytettävien määrärahojen kaksinkertaistamista nykyisestä.