Jaakko Numminen

Perhe

Jaakko Nummisen isä oli oikeusneuvos Vilho Numminen (1896–1960) ja äiti Aino Sofia Turja. Hänen veljensä on toimittaja ja kirjailija Juha Numminen.

Virkaura

Numminen toimi valtakunnansuunnittelutoimiston kulttuuripolitiikan tutkijana vuosina 1962–1966, korkeakoulutoimiston toimistopäällikkönä opetusministeriössä 1966–1970, korkeakoulu- ja tiedeosaston osastopäällikkönä 1970–1972 ja kansliapäällikkönä 1973–1994.

Sivutoimet

Pohjoismaisen Kesäakatemian Suomen osaston sihteeri 1958–1962, pääsihteeri 1961–1962.
Etelä-Pohjanmaan korkeakouluyhdistyksen sihteeri 1961–1962 ja Etelä-Pohjanmaan kesäyliopiston (Seinäjoki) sihteeri 1961–1962. Kunniajäsen 2009.
Historiallisen Aikakauskirjan toimitussihteeri 1959–1962.

Jaakko Numminen puhujana

Jaakko Numminen on pitänyt kansliapäällikkövuosinaan ja myös eläkkeelle siirtymisensä jälkeen suuren joukon puheita erilaisissa tilaisuuksissa, koulujen ja kirjastojen vihkiäistilaisuuksissa, koululaitoksen satavuotisjuhlissa, valtakunnallisten kokousten ja kansainvälisten konferenssien avajaistilaisuuksissa, kesäyliopistoissa, taidenäyttelyiden avajaisissa, kuvapatsaiden vihkimisissä ja lukuisissa muissa tilaisuuksissa. 
Nuoruusvuosinaan Jaakko Numminen piti puheita teinikunnassa, ylioppilasosakunnassa ja muissa ylioppilasjärjestöissä. Eläkevuosinaan hän on puhunut sukujuhlissa ja eri järjestöjen vuosikymmenjuhlissa. Myös muutamia hautajaisissa pidettyjä muistosanoja on puheiden joukossa.
Jaakko Numminen on puhunut yleensä kirjoitettujen tekstien pohjalta, usein kuitenkin tekstistä osittain poiketen. Puheiden konseptit ovat lähes kokonaisuudessaan säilyneet. Niiden määrä on noin 2000. 
Puheet antavat kuvan koulutus- ja kulttuuripolitiikan kehityksestä sekä sisältävät lukuisia omakohtaisia ehdotuksia. Moniin puheisiin sisältyy huomattava määrä kulttuurihistoriallista tietoutta.
Jaakko Numminen on pääsääntöisesti kirjoittanut puheensa itse. Virkavuosinaan hän kylläkin sai erilaisia aineistoja, ehdotuksia, ja luonnoksia eri tahoilta, mutta pyrki kuitenkin muovailemaan lopullisen puhetekstin itse.
Varhaisin puhe on pidetty Vaasan suomalaisen lyseon Koe-seuran eli teinikunnan köydessä kunniakäynnillä Zachris Topeliuksen patsaalla Vaasassa tammikuun 14. päivänä 1946. Viimeisimmät puheet ovat vuoden 2012 loppukuukausilta. 
Jaakko Nummisen Etelä-Pohjanmaalla ja Keski-Pohjanmaalla pitämistä tai näitä maakuntia koskevista puheista on julkaistu vuonna 2012 teos Pohjalaispuheita - Österbottniskt tal. Teoksen ovat julkaisseet kolme maakunnallista liittoa, Etelä-Pohjanmaan liitto, Pohjanmaan liitto ja Keski-Pohjanmaan liitto. Teoksen toimituskuntaan ovat kuuluneet Vaasan hovioikeuden eläkkeellä oleva presidentti, oikeustieteen tohtori h.c. Erkki Rintala, tutkimusjohtaja, filosofian tohtori Juha Alarinta ja teologian tohtori, asessori Ossi Haaramäki. Teoksen on toimittanut Erkki Rintala.
Teos, joka käsittää noin 400 sivua, jakautuu osastoihin Isänmaa ja pohjalaisuus, Eteläpohjalaisia kulttuurikuvia, Henkilökuvia, Suvut ja sukututkimus, Etelä-Pohjalainen Osakunta, Rakennussuojelu, Historian tutkimus, Kirkkopolitiikka, Koulutus- ja tiedepolitiikka ja Kirjastopolitiikka.
Pohjalaispuheissa on julkaistu viidenkymmenen puheen tekstit sekä luettelo sadastaviidestäkymmenestä muusta pohjalaispuheesta. Teokseen sisältyy myös henkilöhakemisto, jossa on lähes tuhat nimeä. Teokseen on hankittu hyvä kuvitus, jossa julkaistaan monia ennen julkaisemattomia kuvia muun muassa pohjalaisista kuvapatsaista.