Pont Saint-Bénézet

Historia

Legendan mukaan vuonna 1165 syntynyt, Burzet’ssä Vivarais’ssa asunut paimen nimeltä Benoît, joka myöhemmin tuli tunnetuksi Pyhänä Bénézet’nä (ransk. Saint Bénézet), olisi 12-vuotiaana saanut jumalallisen käskyn sillan rakentamisesta Avignoniin.
Bénézet aloitti vuonna 1177 sillan rakentamisen roomalaisaikaisen sillan jäännösten paikalle. Silta valmistui vuonna 1185. Se oli alkujaan 915 metriä pitkä ja ylitti Rhônen kohtisuorasti. Siinä oli 22 kaarta, joista enää neljä on jäljellä. Alun perin vain sillan pylväät olivat kiveä, palkit sen sijaan puuta, mutta se muurattiin kokonaisuudessaan uudestaan vuosien 1234 ja 1237 välillä.
Rhône oli aikoinaan rajana Ranskan ja Kirkkovaltioon ekslaavina kuuluneen Avignonin välillä. Koska Pont Saint-Bénézet oli pitkään ainoa Rhônen ylittänyt silta Lyonin ja Välimeren välillä, siitä tuli monille kauppiaille ja matkustajille tärkeä kulkuväylä. Samalla sen ylitys­maksuista muodostui hyvä verotulojen lähde, ja siellä voitiin kerätä myös almuja Pyhälle Bénézet’lle. Ennen sillan rakentamista Rhône oli voitu ylittää vain veneellä.
Suurin osa sillasta oli kuninkaan omaisuutta. Vuoden 1479 tulvissa sillan kaarista kaksi tuhoutui kokonaan. Ranskan kuningas Ludvig XI määräsi 10. lokakuuta antamallaan kuninkaallisella käsky­kirjeellä sen jälleen­rakennettavaksi.
Uudelleen rakennetusta sillasta romahti jälleen yksi kaari vuonna 1603 ja kolme muuta vuonna 1605. Ne kuitenkin rakennettiin uudestaan vuoteen 1628 mennessä. Mutta vuonna 1633, pian sillan uudelleenavaamisen jälkeen, kaksi uutta kaarta romahti. Vuonna 1669 Rhône tulvi jälleen ja vei mennessään monet sillan kaarista, siten että jäljelle jäi käytännössä vain siitä nykyisinkin pystyssä oleva osa.
Silta oli vain noin 2,5 metriä leveä. Se kulki keskellä jokea olevan saaren, île de la Barthelassen yli, jossa 1800-luvulla oli useita huvittelu­paikkoja. Toisin kuin tunnetussa laulussa Sur le pont d’Avignon sanotaan, itse sillalla ei siis ole tanssittu eikä sen kapeuden vuoksi juuri olisi voitukaan, sen alla kylläkin.

Silta kulttuurissa

Avignonin kaupungin logo esittää siltaa, jonka yläpuolella lukee isoilla kirjaimilla AVIGNON. Alapuolella saattaa olla tunnuslause "VILLE D’ESPRIT" (hengen kaupunki). Kyseessä on muokattu valokuva, jossa kaarta on keino­tekoisesti pidennetty, jotta se saataisiin muistuttamaan suoraa viivaa. Okrankeltainen väri muodostaa kontrastin taivasta vastaan, ja sillan tunnistaa helposti Pyhän Nikolauksen kappelista.
Sillan on tehnyt maailmanlaajuisesti tunnetuksi lastenlaulu Sur le pont d’Avignon.
Useat taiteilijat ovat maalanneet maisemamaalauksia, joissa näkyvät Rhône, Avignonin silta, paavien palatsi ja Rocher des Doms, jokin näistä vaihdellen etualalla. James Carroll Beckwithin maalauksessa Le palais des papes et le pont d’Avignon itse palatsi näkyy vain maalauksen ylänurkassa ja täyttää vain kuudesosan maalauksesta, Rhône sen sijaan puolet. Paul Signacin maalaus Le palais des Papes esittää kohteet kutakuinkin samasta näkökulmasta, mutta palatsi on siinä paljon keskeisemmässä asemassa. Mittasuhteet näyttävät liioitelluilta, jotta palatsi saataisiin näyttämään pääkohteelta. Sen sijaan Adrian Stokesin maalauksessa Le palais des papes d’Avignon kohteet esitetään ilmeisesti île de la Barthelassesta tai Villeneuve-lès-Avignonista katsottuina, ja palatsista on näkyvissä vain osa, jotta kukkula, Rocher des Doms, saadaan pääkohteeksi, johon on lisätty kasvillisuuttakin.
Eugène Viollet-de-Ducin teoksessa Dictionnaire raisonné sillasta esitetään seuraavat kuvat:
Yhdessä Avignonin historiallisen keskustan ja paavin palatsin kanssa silta kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon.
Vuonna 1974, Mansaaren posti julkaisi Pont Saint-Bénézet’tä esittävän postimerkin
.
Elokuussa 2007 kuvattiin kahdeksanosainen televisiosarja La Prophétie d’Avignon.