Bengt Holmström

Ura

Suomenruotsalainen Holmström suoritti kandidaatintutkinnon Helsingin yliopistossa matematiikasta vuonna 1972, minkä jälkeen hän siirtyi Stanfordin yliopistoon ja väitteli siellä talouden alalta vuonna 1978. Vuodesta 1979 alkaen Holmström on toiminut eri tieteellisissä tehtävissä useissa yhdysvaltalaisissa yliopistoissa. Hän työskenteli myös apulaisprofessorina Svenska handelshögskolanissa vuosina 1980–1986. Helsingin yliopiston alumniyhdistys valitsi Holmströmin vuoden alumniksi vuonna 2010. Vaasan yliopisto myönsi Holmströmille kauppatieteiden kunniatohtorin arvon vuonna 1988 ja Tukholman kauppakorkeakoulu vuonna 1998.
Holmströmin tieteellinen tutkimustyö on keskittynyt työn taloustieteeseen sekä toimialan taloustieteeseen. Hänet tunnetaan parhaiten kannusteiden analyysista epäsymmetrisen informaation tilanteissa. Holmströmin väitöskirjassaan tunnetuksi tekemä moraalisen hasardin malli on muodostunut kirjallisuudessa niin sanotuksi benchmark-malliksi. Hän on julkaissut useita artikkeleita taloustieteen arvostetuimmissa julkaisuissa.
Akateemisen uransa lisäksi Holmström on toiminut useiden suomalaisten yritysten ja yhteisöjen luottamustehtävissä, kuten jäsenenä Nokian ja Elinkeinoelämän valtuuskunnan hallituksissa sekä Aalto-yliopiston hallituksessa.
Holmström palkittiin vuonna 2016 Nobelin taloustieteen palkinnolla sopimusteorian kehittämisestä yhdessä Oliver Hartin kanssa. Thomson Scientific veikkasi häntä palkinnon saajaksi jo syksyllä 2006, ja vuonna 2015 hän oli mukana AFP-uutistoimiston listalla.

Holmströmin rooli Suomen talouspoliittisessa keskustelussa

Holmström on osallistunut aktiivisesti Suomen talouspoliittiseen keskusteluun ja ollut mukana useissa asiantuntijaryhmissä antamassa politiikkasuosituksia päätöksentekijöille. 
Holmström, Sixten Korkman ja Vesa Vihriälä arvioivat valtiovarainministeriön tilaamassa raportissaan, että hallituksen finanssipolitiikan linja on pääosin ”kohdallaan”. Kolmikon mietinnössä oli kuitenkin myös kritiikkiä. 
Bengt Holmström on myös kritisoinut hallituksen talouspolitiikkaa. Erityisesti hän arvosteli vuonna 2015 hallituksen koulutusleikkauksia ja yliopistosäästöjä Hufvudstadsbladetin haastattelussa. Yhdysvalloissa asuva Holmström sanoi, että leikkaukset ovat suuria. "Niitä on tehty paljon myös meillä USA:ssa, mutta ei koskaan tällaista. Yliopistot toimivat pitkällä tähtäimellä, eivätkä äkkinäiset päätökset ole hyviä." Hän arvosteli erityisesti valtion puuttumista yliopiston autonomiaan ja tutkimuskohteisiin ohjaamalla uudelleen rahoitusta.

Näkemyksiä

Holmströmin mielestä suomalaisen ammattiyhdistysliikkeen pitäisi luopua vallasta, jotta myös ammattiliittoon kuulumattomilla ja työttömillä olisi ääntä. Holmström perustelee ammattiyhdistysliikkeen heikentämistä työmarkkinoiden joustavuuden lisäämisellä. Holmströmin mielestä työehtosopimusten yleissitovuus ei ole välttämättä kansakunnan etu. Holmström myös mainitsee että ammattiyhdistysliike täytyy tarvittaessa pakottaa hyväksymään työehtojen heikennyksiä.
Holmströmin mielestä maahanmuuttajille pitäisi sallia pienemmät palkat ja heikompi sosiaaliturva kuin kantaväestöön kuuluville. Tämä tarkoittaa, että Holmström kannattaa työehtosopimuksissa määritettyjä minimipalkkatasoja matalampia palkkatasoja maahantulleille. Hänen mielestään maahanmuuttaja pääsisi tällä tavalla etenemään tikkaita pitkin eikä se ärsyttäisi suomalaisia niin paljon.
Holmströmin mielestä yksilöiden tekemät päätökset voivat olla hirveän huonoja yhteisölle.