Patria

Historia

Pisimmillään Patrian juuret ulottuvat 1920-luvulle asti. Nykymuotoinen Patria perustettiin vuonna 1997 yhdistämällä Vammas Oy, Patruunatehdas Lapua Oy, Sisu Defence Oy, Vihtavuori Oy ja Finavitec Oy.  Vammas oli muodostettu vuonna 1991 yhdistämällä puolustusministeriön Vammaskosken tehdas ja Oy Tampella Ab:n puolustusvälineyksikkö.
Kesäkuussa 2010 Patria solmi ensimmäisen toimitussopimuksen elektronisesta valvontajärjestelmästä (ARIS, Advanced Realtime Intelligence System) vuosille 2010–2012.
Vuonna 2015 Patria myi elektroniikkajärjestelmiä satelliiteille toimittaneen avaruusyksikkönsä sveitsiläiselle RUAGille. Tampereen yksikössä työskennelleet työntekijät siirtyivät RUAG Space Finlandin palvelukseen.

Konsernin omistus

Joulukuusta 2014 lähtien Patrian omistaja oli Suomen valtio (100 %). Tätä ennen Patrian omistivat Suomen valtio (73,2 prosenttia) ja monikansallinen eurooppalainen EADS N.V, European Aeronautic Defence and Space Company (26,8 prosenttia). Joulukuussa 2014 Airbus-yhtiöksi nimensä samana vuonna vaihtanut EADS myi omistuksen Patriasta, minkä jälkeen Patria oli täysin Suomen valtion omistama.
Maaliskuussa 2016 Suomen valtio ilmoitti myyvänsä 49,9 prosenttia Patriasta sen norjalaiselle kilpailijalle Kongsberg Defence & Aerospacelle. Norjan valtio omistaa puolet Kongsbergista. Kauppahinnaksi sovittiin 272 miljoonaa euroa ja myynti arvioidaan saatavan loppuun toisen vuosineljänneksen aikana. Myynnin jälkeen Suomen valtion osuudeksi yhtiössä jää 50,1 prosenttia.

Patrian konsernirakenne

Patria-konserni koostuu emoyhtiöstä Patria Oyj ja sen täysin omistamista tytäryhtiöistä. Kokonaan omistamiensa tytäryhtiöiden lisäksi Patria omistaa 61,8 % Millog Oy:sta ja 50 % norjalaisesta Nammo AS:stä sekä 60 % virolaisesta Milrem LCM OÜ:stä.

Johto

Elokuussa 2008 Patrian toimitusjohtajaksi nimitettiin diplomi-insinööri Heikki Allonen, joka toimi aiemmin muun muassa Fiskarsin toimitusjohtajana. Häntä edelsi yhtiön toimitusjohtajana vuodesta 2001 toiminut Jorma Wiitakorpi, joka jätti tehtävänsä 18. elokuuta 2008 Patriassa vireillä olleen rikostutkinnan vuoksi. Wiitakorpi jatkoi toimitusjohtajan neuvonantajana kevääseen 2009 saakka. Allonen siirtyi eläkkeelle elokuussa 2016. Hänen seuraajakseen tuli diplomi-insinööri Olli Isotalo, joka työskenteli aiemmin Cargotecilla. Patria tiedotti 4. tammikuuta 2019 Isotalon jättävän tehtävänsä välittömästi. Syyksi kerrottiin strategiset syyt. Patrian hallitus nimitti 4.6.2019 KTM Esa Rautalingon, 56, Patria-konsernin toimitusjohtajaksi 1.7.2019 alkaen.

Kritiikki

Patrian liiketoiminta sekä yrityksen yhteydet kansainväliseen aseteollisuuteen ovat herättäneet julkista kritiikkiä. Aseistakieltäytyjäliiton ja Muurinmurtajien vuonna 2008 käynnistämä Patria-kampanja syyttää yhtiötä ammusten toimittamisesta "USA:n armeijan laittomaan käyttöön" Irakissa ja Afganistanissa sekä yhteistyöstä "skandaaleistaan tunnettujen" BAE Systemsin ja EADS:n kanssa. Kesäkuussa 2008 aktivistit sulkivat Patrian Tampereen toimiston sisäänkäynnit kahliutumalla toisiinsa porraskäytävien edustoilla. Mielenosoittajat vastustivat Suomen osallistumista kansainväliseen asekauppaan ja halusivat kiinnittää huomiota Patrian asevientiin liittyviin lahjusepäilyihin.
Vuoden 2007 eduskuntavaaleisa Patria tuki puolueita 19 000 eurolla, joista Kokoomus, Keskusta ja SDP saivat kukin 6 000 euroa.

Lahjusskandaalit

Yle TV1:n tutkivan journalismin ajankohtaisohjelma MOT väitti 1. syyskuuta 2008 Patrian maksaneen lahjuksia Sloveniaan tehdyn panssarivaunukaupan yhteydessä yhteensä 21 miljoonaa euroa. Rahaa päätyi MOT:n mukaan puolustusministeriön virkamiehille ja jopa Slovenian pääministerille, Janez Janšalle. MOT-ohjelman julkistamisen jälkeen Slovenian hallitus haastoi Ylen oikeuteen ohjelmassa esitettyjen väitteiden johdosta.
Helmikuussa 2015 kaksi entistä Patrian johtajaa tuomittiin törkeästä lahjuksen antamisesta ehdollisiin vankeusrangaistuksiin. Tapaus koski Patrian tytäryhtiö Patria Vehicles Oy:n Kroatian valtiota edustaneille henkilöille maksamia lahjuksia panssariajoneuvojen kaupan yhteydessä vuosina 2005–2008. Tytäryhtiö tuomittiin 297 000 euron yhteisösakkoon. Turun hovioikeus hylkäsi kesäkuussa 2015 kaikki syytteet ja yhteisösakkovaatimuksen liittyen Slovenian vientihankkeeseen, joka ajoittui vuosille 2005 - 2007. Päätös jäi voimaan ja on lopullinen, sillä syyttäjät eivät hakeneet valituslupaa korkeimmasta oikeudesta. Myös käräjäoikeus oli hylännyt kaikki syytteet samoin kuin yhteisösakkovaatimuksen. Hovioikeus korotti valtion maksettavaksi tuomittuja oikeudenkäyntikulukorvauksia käräjäoikeuden osalta ja velvoitti valtion korvaamaan Patria Land Services Oy:n ja muiden vastaajien oikeudenkäyntikuluja myös hovioikeudessa.