Saros (kaupunki)

Maantiede

Saroksen poliksen kaupunkikeskuksen paikkaa ei tunneta varmuudella. Sen akropoliina eli yläkaupunkina ja linnavuorena on mahdollisesti toiminut saaren koillisosan nykyinen Kástelloksen kukkula, josta on tehty johonkin kaupunkiin kuuluvia löytöjä. Saaren pohjoisosassa esiintyy nykyinen paikannimi Árgos, mikä on oletettavasti peräisin antiikin ajalta ja kertoo yhteyksistä Argokseen, mutta sen alueelta ei kuitenkaan ole tehty antiikin aikaisia löydöksiä.
Saroksen kaupunkivaltion alueeseen oletetaan kuuluneen koko saari, toisin sanoen noin 21 neliökilometriä, koska sillä ei tiedetä olleen muita poliksia. Strabon kuitenkin mainitsee Karpathoksen eli Krapathoksen kaupunkien joukossa mahdollisesti Saroksen saarella sijainneen kaupungin nimeltä Nisyros, joka saattoi olla sama tai eri kaupunki; joka tapauksessa sitä ei ole luetteloitu polisten joukkoon.

Historia

Saroksen historiasta ei tiedetä antiikin lähteiden kautta juuri mitään. Se on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi sillä perusteella, että sen tiedetään kuuluneen klassisella kaudella 400-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Kaupunki esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 428/427 ja 415/414 eaa. 400-luvun eaa. lopulla tai 300-luvulla eaa. Saros tuli viereisen Karpathoksen saaren kaupunkien tavoin Rhodoksen vallan alle, mikä jatkui hellenistisellä kaudella. Tämään jälkeen se oli yksi Rhodoksen demos.
Saroksen on joskus tulkittu muodostaneen poliittisen kokonaisuuden Karpathoksen tripoliin eli kolmen poliksen, Arkesseian, Brykuksen ja Karpathoksen, kanssa. Tällainen Karpathoksen tetrapolis esiintyy Strabonilla, mutta hänellä Karpathoksen neljäs kaupunki on nimeltään Nisyros. Tällä perusteella Saros on joskus samastettu kyseiseen Nisyrokseen. Toisaalta on ehdotettu, että Saros olisi voinut olla osa Brykusta, sillä nimet eivät esiinny verotusluetteloissa yhtaikaisesti. Tämä vaatisi kuitenkin sitä, että kaupungit olisivat erkaantuneet Rhodoksen vallan aikana, koska myös Brykus esiintyy yhtenä Rhodoksen demoksista.
Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Sarios (Σάριος). Kaupungin nimi ei esiinny sellaisenaan antiikin lähteissä, vaan on päätelty etnonyymistä.

Rakennukset ja löydökset

Sarían saarelta on tehty lukuisia löytöjä esihistorialliselta ja antiikin ajalta sekä edelleen varhaiselta kristilliseltä kaudelta. Niitä ei ole kuitenkaan pystytty yhdistämään selkeästi mainittuihin Saroksen ja Nisyroksen kaupunkeihin.
Palátianlahden rannalta saaren koillisrannikolta on tehty keramiikan ja muiden esineiden löytöjä neoliittiselta ja pronssikaudelta. Myöhemmältä ajalta on löydetty hautoja sekä varhaiselta kristilliseltä kaudelta neljän basilikakirkon rauniot. Kástelloksen kukkulalta Palátian läheltä on löydetty akropolis, jossa on muurien jäänteitä. Ainakin osa niistä on hellenistiseltä kaudelta. Kukkulan huipulla on ollut varhaiskristillinen basilikakirkko. Rinteestä on löydetty kallioon kaiverrettu hauta. Löydöt yhdistetään yleensä Saroksen kaupunkiin, mutta niitä on ehdotettu myös Nisyroksen kaupungin raunioiksi.
Árgoksessa saaren pohjoisosassa on keskiaikaisen asutuksen jäänteitä, mutta nimestä huolimatta sieltä ei ole tehty löytöjä antiikin ajalta. Saaren vanhoissa kirkoissa on uudelleenkäytetty antiikin aikaisten rakennusten osia. Esimerkiksi Pyhän Viisauden (Agía Sofía) kirkon alttari on tehty antiikin aikaisesta pylväänosasta.