google/wiki40b huggingface dataset:
Annala

Annala on asuntoalue Tampereen Kaukajärvellä. Se sijaitsee kaupungin kaakkoisessa piirissä. Kaupunginosassa on kerrostalo-, rivitalo- ja omakotitaloasutusta.

Tietoa

Annalan läpi kulkee Juvankatu. Alueen länsipuolisella Annalankadulla sijaitsee lähikauppa Sale ja Annalan grilli. Itäpäässä Hikivuorenkadulla sijaitsee K-Market, pizzeria Pizza-Place Annala, parturi-kampaamo sekä Levonmäen seurakuntatalo.

Koulut

Alueella sijaitsee kolme koulua, Annalan koulu sekä vuosina 2003-2004 rakennettu Karosen koulutalo (oikealta nimeltään Annalan koulu Karosen toimipiste) ja uusimpana vuonna 2016 valmistunut Metsäniityn koulu. Annalan koulussa aloitettiin ensimmäisenä Suomessa luotto-oppilastoiminta. Sittemmin nimi on vaihtunut oppilaskunnan hallitukseksi.
Aberfanin onnettomuus

Tapahtumien kulku ja seuraukset

National Coal Boardin Merthyr Tydfilin lähellä sijainneen hiilikaivoksen jätteet sijoitettiin Aberfanin kylän läheisen vuoren rinteille. Kyläläiset olivat varoitelleet National Coal Boardia yhden suurimman jätekasan alla sijainneesta maanalaisesta lähteestä. Lisäksi edeltävinä päivinä oli satanut paljon. Vesi sai jätemassan muuttumaan epävakaaksi. National Coal Board mainitsi myöhemmin onnettomuuden syyksi epätavallisen sateen.
Pantglasin ala-asteen oppilaat olivat juuri aloittelemassa oppituntiaan laulettuaan aamunavauksessa virren "All Things Bright and Beautiful". Kello 9.15 he kuulivat kaivoksen tavallisista äänistä poikkeavan, jyrisevän äänen. Pian vuorta alas vyörynyt noin 500 000 tonnin sementtimassa pyyhkäisi kylän yli. Koulun lisäksi noin 20 muuta kylän taloa tuhoutui ja peittyi hiilijätteeseen.
Hätälaitos ja paikalliset asukkaat aloittivat nopeasti kaivaustyöt eloonjääneiden ja kuolleiden löytämiseksi. 85 lasta koulun 250:stä julistettiin kuolleeksi välittömästi. Koulun rehtori herra Benyon löydettiin kuolleena yrittäen suojella viittä oppilasta. Äidit yrittivät etsiä lapsiaan koulusta paksussa mudassa.
National Coal Board tuomittiin myöhemmin syylliseksi onnettomuuteen. Merthyr Tydfilin pormestari perusti rahaston onnettomuuden jälkien korjaamiseksi. Rahaston varoista maksettiin 150 000 puntaa jätekasojen poistamiseen, koska hallitus ei suostunut antamaan tähän erillistä rahoitusta. Summa palautettiin rahastolle vuonna 1997 ilman korkoa.
Oulun yliopiston teknillinen tiedekunta

Oulun yliopiston teknillinen tiedekunta on yksi Oulun yliopiston tiedekunnista. Teknillisessä tiedekunnassa on 13 tutkimusryhmää, jotka muodostavat kuusi tutkimusyhteisöä. Teknillisessä tiedekunnassa annetaan tekniikan kandidaatin ja diplomi-insinöörin tutkintoon johtavaa perusopetusta neljässä koulutusohjelmassa. Tiedekunnassa on lisäksi kaksi kansainvälistä maisteriohjelmaa, joissa voi suorittaa ylemmän korkeakoulututkinnon englannin kielellä: Master´s Degree Programme in Environmental Engineering ja Master´s Degree Programme in Product Management. Tekniikan alalla voi suorittaa lisensiaatin tai tohtorin tutkinnon Oulun yliopiston tutkijakoulussa (UniOGS).
Tiedekunnassa on 1700 opiskelijaa, ja siellä työskentelee noin 290 henkilökuntaan kuuluvaa. 
Tiedekunnan tutkimuksen ja opetuksen tavoite on pohjoisten luonnonvarojen kestävä teollinen hyödyntäminen. Näitä ovat mm. terästutkimus, vihreät materiaalit ja kemikaalit, mineraalivarat sekä materiaalien rakennesovellukset. Kaikkiin teknillisen alan tutkimus- ja koulutushankkeisiin kuuluu oleellisena osana myös niiden teknistaloudellinen tarkastelu.

Historia

Tiedekunta aloitti toimintansa vuonna 1959 arkkitehti-, rakennusinsinööri- ja teollisuusinsinööriosastojen voimin. Sähkötekniikan osasto ja konetekniikan osasto perustettiin vuonna 1965. Sähkötekniikan osasto suuntautui ensimmäisen professorinsa Juhani Oksmanin johdolla elektroniikkaan ja radiotekniikkaan. Ensimmäinen tietoliikennetekniikan professuuri perustettiin vuonna 1985 ja langatonta tietoliikennetekniikkaa tiedekunnassa tutkittiin vuodesta 1986 asti. Tietotekniikan professuuri tiedekuntaan perustettiin vuonna 1990. Rakennustekniikan koulutus lakkautettiin tiedekunnasta vuonna 2001.
Vuoden 2014 alusta lähtien Oulun yliopiston teknillinen tiedekunta jakaantui kolmeen eri teknillistieteelliseen tiedekuntaan: Teknillinen tiedekunta, Arkkitehtuurin tiedekunta sekä Tieto- ja sähkötekniikan tiedekunta. Vuoden 2018 alusta entiset arkkitehtuurin ja kaivannaisalan tiedekunnat ovat kuuluneet teknilliseen tiedekuntaan.
Ulappakeiju

Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on 19–21 cm ja siivenkärkien väli 41–44 cm. Ulappakeiju on Euroopan ja Välimeren alueen ainoa keiju, jonka alapuoli on valkea. Se on muodoltaan etelänkeijumainen (Oceanites oceanicus) mutta on hieman suurempi, ja sen nokka ja jalat ovat pitemmät. Sen siivet ovat suuret, pitkät ja leveät keskeltä. Pyrstö sekä siivet päältä ovat mustahkot, ja ne erottuvat hyvin harmaasta selästä, päälaesta, vaaleanharmaasta peitinhöyhenkentästä ja harmaanvalkoisesta yläperästä. Tummaa naamaria ympäröi valkea. Selän harmaa ulottuu alas rinnansivuille.

Äänet

Ulappakeijun pesäkolosta kuuluu ontto, kumea, rauhallisesti toistettu ”koo, koo, koo,...”, johon voi joskus sekoittua myös kitiseviä, ohuita ”kji”-ääniä.

Levinneisyys

Lajin pesimäalueen laajuudeksi on arvioitu 50 000–100 000 neliökilometriä ja yksilömääräksi koko maailmassa 2 000 000 lintua. Latham kuvaili lajin holotyypin Río de la Platan suulta 1790.
Se pesii Australiassa Heard ja McDonaldinsaarilla, Uudessa-Seelannissa, Saint Helenalla, Uruguayssa, Espanjassa ja Portugalissa Selvagenssaarilla satojentuhansien yksilöiden voimin. Kap Verdellä laji pesii kolmella saarella, joiden kannan koko on 5 000–10 000 paria. Kanariansaarilla pesii pieni 24–30 parin populaatio.
Laji on myös ennen pesinyt Ranskan eteläisillä ja antarktisilla alueilla.

Lisääntyminen

Pari kaivaa itse pesäonkalon pehmeään maahan. Naaras munii yhden munan, Kap Verdellä tammi-maaliskuussa ja Kanariansaarilla maalis-huhtikuussa. Poikaset lähtevät pesästä kahdeksan-kymmenen viikon ikäisinä.

Käyttäytyminen

Lintua nähdään harvoin merellä, ja se käy maakolossa sijaitsevassa pesässään vain öisin. Se seuraa delfiiniparvia ja liitää matalalla vedenpinnan päällä jäykin siivin ja polkee vedenpintaa pitkillä jaloillaan.
Horezun luostari

Horezun luostari on Romaniassa sijaitseva vuonna 1690 perustettu, arkkitehtuuriltaan merkittävä luostari. Itse rakennuksen muoto on selkeä ja tasapainoinen, ja sitä koristavat runsaat veistokset ja maalaukset. Horezussa kehittyi 1700-luvulla kuuluisa muraali- ja iknomaalauksen koulukunta. Luostari on Unescon maailmanperintökohde.
Valasratsastaja

Juoni

Kun Paikea Apirana, ”Pai”, syntyi, hänen äitinsä ja kaksosveljensä kuolivat. Perinteen mukaan esikoispojasta pitäisi tulla heimon päällikkö. Pain isoisä Koro Apirana on vihainen Pain syntymästä ja alkaa syyttää tätä monista ongelmista, joita heimolle sattuu. Pai päättää lähteä isänsä kanssa pois isoisän syyttelyjen takia. Pai ei kuitenkaan tahdo jättää merta vaan päättääkin jäädä ja tulla heimon johtajaksi, vaikka onkin tyttö.

Arvioita

Turun Sanomien Tapani Maskula kirjoitti Valasratsastajan kuuluvan niihin harvinaisiin hyvää tarkoittaviin elokuviin, joiden puutteita katsoisi mieluummin sormien lävitse perusteellisemman arvioinnin sijasta. Elokuva seuraa hänestä maorikansan tapoja tarkkaan, mutta ilmeisen kaunistellusti ja ottamatta mitään kantaa kansan ympärillä olevaan valkoihoisten yhteisöön. ”Valasratsastaja tarjoaa runsain mitoin tyhjää visuaalista maisemamaalailua, joka kääntyy toisinaan kyllästyttävän pitkäveteiseksi. Loppujen lopuksi Niki Caroa tuntuu kiinnostavan vain kamerataiteilu maorien kohtaloilla, sillä hänen taltioinnissaan elämänmeno jatkuu kylässä ikuiseksi idylliksi pysähtyneenä.”
Liputta matkustaminen

Liputta matkustaminen eri liikennevälineissä

Suomessa liputta matkustajat käyttävät usein junaa, metroa tai raitiovaunua, koska näissä kulkuvälineissä ei tarvitse näyttää lippua kuljettajalle.  Linja-autoissa liputta matkustaminen on harvinaisempaa, koska kuljettaja voi tarkastaa matkalipun sisään astuttaessa. Linja-autoissa on kuitenkin usein mahdollista ylittää matkustusalue eli matkustaa kauemmas kuin mihin ostettu lippu oikeuttaa. 
Liputta matkustaminen tuo julkisille liikennevälineille vilkkaimmilla seuduilla huomattavia tappioita. Esimerkiksi HKL on arvioinut, että saamatta jääneillä lipputuloilla voitaisiin kattaa runsaan kymmenen prosentin alennus kuukausilipun hintaan. Vilkkaassa joukkoliikenteessä maksutapahtuman pitäisi olla mahdollisimman joustava ja nopea, mutta tämä tuo mahdolliseksi jättää helposti maksu suorittamatta.

Liputta matkustamisen valvonta

Lipuntarkastaja voi määrätä ilman voimassa olevaa lippua matkustavalle tarkastusmaksun. Pääkaupunkiseudulla ja Tampereella maksu on 80 euroa. Tarkastuksia suoritetaan myös busseissa, ja tarkastaja voi astua sisään siviiliasussa. Myös metroasemien maksu- eli laiturialueelle siirtyminen ilman voimassa olevaa lippua johtaa tarkastustilanteessa maksuun. Tarkastajalla on liputta matkustavan asiakkaan kiinniotto-oikeus sekä oikeus kutsua paikalle poliisi.
Suomessa liputta matkustamisen seuraamuksia on haluttu kiristää sen yleisyyden vuoksi. Syyskuussa 2006 tarkastusmaksut tehtiin mahdolliseksi koko maan linja-autoliikenteessä sekä tarkastusmaksun enimmäismäärä nostettiin 88 euroon. Koska tarkastajien tai muun valvonnan lisääminen on kallista, on tarkastusmaksun korottaminen usein helpompi vaihtoehto lipputulojen lisäämiseksi. Vuodesta 2017 alkaen HSL on kuitenkin lisännyt tarkastajia, mistä syntyneen pelotteen on todettu vähentäneen pummilla matkustamista. Tarkastusten tihentämisen lisäksi liputta matkustamista on vähentänyt HSL:n konduktööreille myöntämä oikeus tarkastaa lippuja ja poistaa liputon matkustaja lähijunasta. 
Tarkastusmaksuista määrää Suomessa liikenne- ja viestintäministeriö.
Keisaritamariini

Koko ja ulkonäkö

Keisaritamariini painaa 300–400 grammaa ja kasvaa noin 25 cm pitkäksi. Sen häntä on 35–senttinen.

Levinneisyys

Keisaritamariini elää Amazonin valuma-alueen lounaisosassa Perun itäosissa, Bolivian pohjoisosissa sekä Brasilian läntisissä osavaltioissa Acressa ja Amazonaksessa.

Elintavat

Keisaritamariinit elävät 2–8 yksilön ryhmissä, joita johtaa ryhmän vanhin naaras. Ne ovat kaikkiruokaisia, ja syövät etenkin hedelmiä ja hyönteisiä. Myös linnunmunat ja pienet selkärankaiset kuten sammakot kuuluvat tamariinien ruokavalioon.
Nivelmadot

Rakenne

Perustyypissä jokaisessa jaokkeessa on sivulla kaksiosaiset sukasekkaat jalakkeet eli parapodit. Ruumista peittävän epiteelin pinnalla on ohut kutikula ja alla rengas- ja pitkittäislihasten kerros. Ruumiinontelo on yleensä hyvin kehittynyt, ruoansulatuskanava suora (lähes aina kaksiaukkoinen, jolloin etupään aukko on suu ja takapään aukko on anus) ja verisuonisto umpinainen. Nivelmadoilla ei ole sydäntä. Hengityseliminä ovat iho tai kidukset. Kussakin jaokkeessa on erityseliminä nefridioputket. Nivelmatojen hermosto on rakenteeltaan tikapuumainen, ja sen etupäässä on kaksi suurta hermosolua, jotka muistuttavat alkeellisia aivoja. Nivelmatojen verenkierto on suljettu, ja verenkiertoelimistö muodostuu sykkivistä verisuonista. Niiden hengityselimistönä toimii iho. Joillakin lajeilla on alkeellisia valonaistimia. Sukupuolirauhasten määrä vaihtelee, ja jotkin lajit ovat kaksineuvoisia.

Esiintyminen

Nivelmadot elävät vedessä tai kosteassa maassa lahonsyöjinä tai petoina, ja niissä on myös loisia. Nivelmatoluokkia on kolme; harvasukasmadot, monisukasmadot ja juotikkaat. Tutuin nivelmato on kastemato, joka kuuluu harvasukasmatoihin. Osa nivelmadoista on kaksineuvoisia, eli suvullisessa lisääntymisessä yksilöt voivat olla sekä koiraita että naaraita. Jotkin lajit lisääntyvät suvuttomasti jakautumalla.
Ruusunmarja

Ruusunmarja (myös ruusunkiulukka) on ruusun epähedelmä. Sen väri vaihtelee yleensä oranssista punaiseen mutta voi olla joissain lajeissa tummempikin. Joidenkin ruusulajien, etenkin koiranruusun (Rosa canina), kiulukoita on käytetty C-vitamiinin lähteenä. Usein ruusunmarjoista tehdään teetä. Niistä voidaan puristaa myös öljyä tai valmistaa erilaisia elintarvikkeita, kuten hilloa, hyytelöä tai marmeladia. Ruusunmarjakeitto on erityisesti Ruotsissa suosittu ruokalaji.

Ruusunmarjan terveysedut

Ruusunmarjassa on runsaasti C-vitamiinia, jopa 1 700–2 000 mg 100 grammassa kuivattua tuotetta. Lisäksi se sisältää A- ja E-vitamiineja sekä antioksidantteja. Ruusunmarjaa on myös käytetty ehkäisemään virtsatien tulehdusta ja hoitokeinona päänsärkyyn ja pahoinvointiin. Ruusunmarjaöljyä käytetään usein ulkoisesti parantamaan ihoa. Ruusunmarjaa käytetään myös nivelvaivojen hoitoon.

Ruusunmarja historiassa

Toisen maailmansodan aikana brittiläiset koululapset määrättiin keräämään ruusunmarjoja, joista sitten valmistettiin runsaasti C-vitamiinia sisältävää siirappia, joka korvasi tuontihedelmät appelsiinit. Saksalaiset olivat tuolloin Atlantin taistelun aikana saartaneet Britannian.
Ramin Karimloo

Ura

Hän on urallaan näytellyt niin Oopperan kummituksen kuin Raoulin roolin musikaalissa Oopperan kummitus. Musikaalista Les Misérables hän on näytellyt niin Jean Valjeanin, Enjolrasin kuin Mariuksen roolit. Hän oli näytteli Glebin roolin musikaalissa, joka perustui Anastasia-elokuvaan ja Oopperan kummitusta musikaalin jatko-osassa Love Never Dies. 
Hän näytteli ensimmäisen kerran Broadwaylla Jean Valjeanin roolissa musikaalissa Les Misérables vuonna 2014 ja sai tästä roolisuorituksestaan ensimmäisen Tony-palkinto-ehdokkuuden.

Yksityiselämä

Hän syntyi Iranissa, mutta muutti Kanadaan perheensä kanssa jo 2-vuotiaana. Hänellä on vaimonsa kanssa kaksi poikaa.
Emma Itänen

Emma Itänen (s. 10. elokuuta 1988) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on naisten Salibandyliigassa edustanut Tikkurilan Tiikereitä kausina 2005–2008, SB Vantaata kausina 2008–2010, Porvoon Salibandyseuraa kausina 2010–2013, helsinkiläistä M-Teamiä kausina 2013–2016 ja nurmijärveläistä SB-Prota kaudesta 2016–2017 alkaen. Hän on voittanut SM-kultaa vuosina 2018 ja 2019 ja saavuttanut SM-hopeaa vuonna 2017. Hän on pelannut Salibandyliigassa 271 runkosarjaottelua ja 37 pudotuspeliä.
Bwin

bwin Group (WBAG: BWIN ) on itävaltalainen online-vedonlyöntitoimisto, aikaisemmalta nimeltään Betandwin.com. Se toimii paikallisilla lisensseillä useassa maassa, mm. Gibraltarilla. Emoyritys on itävaltalainen pörssiyhtiö. Sen liikevaihto vuoden 2007 ensimmäisellä neljänneksellä oli 89 miljoonaa euroa.
Yrityksen toimintaa ovat värittäneet oikeudenkäynnit, koska eri maiden vedonlyöntilainsäädäntö ei ole yleensä varautunut internetissä tapahtuvaan pelaamiseen. 
bwin on jalkapallojoukkue AC Milanin pääsponsori 1. heinäkuuta 2006 alkaen seuraavat neljä kautta, sekä Real Madridin 1. syyskuuta 2007 kolmen vuoden sopimuksella.
Degerforsin kunta

Kuntajaon kehitys

Vuonna 1912 Karlskogan maalaiskuntaan perustettiin Jannelundin taajaväkinen yhdyskunta. Vuodesta 1938 lähtien sitä alettiin kutsua Degerforsiksi. Degerforsin  seurakunta oli erotettu Karlskogan seurakunnasta jo vuonna 1883, mutta Degerforsin maalaiskunta erotettiin itsenäiseksi kunnaksi Karlskogan maalaiskunnasta vasta vuonna 1925. Vuonna 1943 koko maalaiskunta muutettiin Degerforsin kauppalaksi. Taajaväkinen yhdyskunta oli lakkautettu noin vuotta aikaisemmin, kun kaupunkeja koskevia määräyksiä (ruots. stadsstadgorna) oli alettu soveltaa koko maalaiskunnan alueella.
Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut kauppalaan, mutta tuolloin muodostettiin Svartån "suurkunta" yhdistämällä aiemmat Kvistbron, Nysundin ja Skagershultin maalaiskunnat. Vuonna 1967 Svartån maalaiskunta jaettiin ja Nysundin seurakunta liitettiin Degerforsin kauppalaan. Vuonna 1971 kauppala muutettiin nykyiseksi Degerforsin kunnaksi.
Salvatore Todaro (S526)

Palvelus

Alus on palveluksessa 2015.
Hirsirakentaminen

Pystyhirsirakentaminen

Pystyhirsirakenteen etuna on sen painumattomuus, sillä puu ei painu pystysuunnassa. Puu painuu vaakasuunnassa 0,5–2 cm jokaista seinän korkeusmetriä kohden, riippuen hirren laadusta. Pyöröhirsi painuu eniten ja lamellihirsi vähiten. Pystyhirsirakennus on tavallista nopeampi pystyttää, koska painumisvaroja ei tarvitse rakentaessa huomioida. Pystyhirrestä tehdään myös valmiita seinäelementtejä, joiden avulla rakennukset saadaan työmaalla säältä suojaan todella nopeasti.
Jan Kaus

Jan Kaus (s. 22. tammikuuta 1971) on virolainen kirjailija. Hän on opiskellut kasvatusoppia ja filosofiaa Tallinnan yliopistossa.
Kaus toimi Viron kirjailijaliiton puheenjohtajana 2004–2007. Hän on mukana järjestämässä vuosittain pidettävää Tallinnan kansainvälistä runofestivaalia, kuuluu Viron elokuvatoimittajien liittoon ja on myös kuvataiteilija. Hän soittaa bassokitaraa undergroundyhtye Dreamphishissä, jonka albumilla Happiness Happens on hänen sävellyksiään ja sanoituksiaan. 
Kaus on virontanut Sofi Oksasen teokset Puhdistus ja Kun kyyhkyset katosivat.
Luijanen

Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,6 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Pyhäjärven alueeseen (35.774) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,2 metriä mpy.
Konservatiivinen kenttä

Konservatiivinen kenttä ja eksaktit differentiaalit

Koska osoitimme juuri, että konservatiiviselle vektorikentälle , täten jos F on eksakti, eli , voimme kirjoittaa . Toisin sanoen vektorikenttä F on konservatiivinen, jos  on eksakti.
Mika Niemi (jääkiekkoilija, 1981)

Ura

Niemi aloitti jääkiekon pelaamisen Tapparassa, josta siirtyi B-juniori-ikäisenä ensin KOO-VEEn ja myöhemmin Ilveksen junioreiden kautta Ilveksen liigajoukkueeseen. Ilveksessä hän pelasi SM-liigaa kaksi kautta (2002–2004) ja siirtyi sieltä Ässiin. Niemi pelasi Ässissä yhden kauden ja siirtyi sieltä Mestikseen, Mikkelin Jukureihin kaudeksi 2005–2006. Jukureissa Niemi oli sarjan tehokkaimpia pelaajia saldolla 8+29 ja hän olikin ratkaisemassa Mestiksen mestaruutta joukkueelleen. Loistavan kauden jälkeen Niemi siirtyi Jyväskylään JYPin SM-liigajoukkueeseen kaudeksi 2006–2007, Niemi pelasi tällä kaudella liigan lisäksi 2 lainaottelua Jukureissa. Kaudella 2007–2008 Niemi jatkoi JYP:ssä mutta pelasi kauden aikana myös SM-liigaa HPK:ssa sekä Mestistä SaPKo:ssa ja Sportissa. Kaudeksi 2008-2009 Niemi siirtyi Mestisseura Lempäälän Kisaan, josta siirtyi 19 ottelun jälkeen loppukaudeksi Tapparaan.
Tapparasta Niemi siirtyi Ruotsin I-divisioonan Nynäshamniin, jossa pelasi kaksi kautta (2009–2011). Kummallakin kaudella hän iski yli 40 pistettä. Niemi ei pelannut kaudella 2011–2012 missään joukkueessa, kesällä 2012 hän teki sopimuksen Mestis-joukkue LeKin kanssa.
Kesällä 2014 Niemi siirtyi Suomi-sarja joukkue Nokian Pyryyn.
Nimellistulotavoite

Nimellistulotavoite on rahapolitiikan tavoite. Tällaisia tavoitteita keskuspankit käyttävät edistääkseen kansantalouden toimintaa. Nimellistulo ei ota huomioon inflaatiota. Ohjattava nimellistulo voi olla nimellinen bruttokansantuote (NBKT) tai nimellinen bruttokansantulo.  Keskuspankit käyttävät erilaisia tekniikoita tavoitteensa saavuttamiseksi, mukaan lukien tavanomaiset työkalut, kuten koron kohdistaminen tai avomarkkinaoperaatiot, epätavalliset työkalut, kuten määrällinen keventäminen tai ylimääräiset varannot ja odotusten hallinta. NBKT:n vakauttamistavoitetta ehdottivat alun perin James Meade (1978)      ja James Tobin (1980). 
Käsite otettiin uudelleen käyttöön ja sitä levitti vuoden 2008 talouskriisin jälkeen ryhmä (koulukunta), joka tuli tunnetuksi markkinamonetaristeina. He väittivät, että kriisi olisi ollut paljon vähemmän vakava, jos keskuspankit hyväksyisivät jonkinlaisen nimellistulotavoitteen.

Kannattajia

Nimellistuloa rahapolitiikan tavoitteena ovat esittäneet jo Nobel-palkittu James Meade ja myöhemmin Tobin (1980) ja Brittan (1981). Nimellistulotavoitetta tukevia tutkimustuloksia ovat esittäneet mm. Bean (1983), Gordon (1985), McCallum (1997), Hall ja Mankiw (1994), Feldstein ja Stock (1994), Theran (1999). Tosin he kannattivat tavoitteeksi nimellistulon kasvuvauhtia, Kanadan ja sittemmin Englannin pankin pääjohtaja Mark Carney nimellistulon tavoiteuraa.

Suomen Pankin analyysi

Nimellistulotavoite ei vaatisi tietoa siitä, miten hinnat ovat yhteydessä kokonaistuotantoon tai millainen on tuotantokuilu. Simulointien mukaan se ei toimisi hyvin malliepävarmuuden ja mittausvirheiden oloissa, mutta tämä ongelma koskee kasvutavoitetta, ei ura- eli tasotavoitetta.
Kasvu olisi 2-3 % ja toivottu inflaatio 2 %, nimellistulon kasvutavoitteen pitäisi olla 4-5 % vuodessa. Sen vakauttaminen vakauttaisi myös valtioiden ja muiden toimijoiden lainanmaksukykyä. Velkaongelmien haitallisuus voisi lievittyä, joten velkakriisit luovat tilauksen nimellistulotavoitteelle.
Uratavoite lisää tulevaisuuden ennustettavuutta verrattuna siihen, että pyrittäisiin vakauttamaan vain kunkin vuoden kasvuvauhti korjaamatta aiempien vuosien virheitä.
Jotkut epäilevät, että kansa ei ymmärtäisi nimellisen ja reaalisen tuotannon eroa tai sitä, että kansantulotilastot saadaan vasta viiveellä.
Suomen Pankin analyysissä "nimellistulo" tarkoittaa nimellistä bruttokansantuotetta.
Kuoripaita

Kuoripaita eli rökliini (ruots. röklin, lat. superpelliceum)  on liturginen vaate, jota käytetään alban sijasta tietyissä tilanteissa. Kuoripaitaa käytetään roomalaiskatolisessa, anglikaanisessa sekä silloin tällöin myös luterilaisessa kirkossa, ei kuitenkaan yleisesti Suomessa, Ruotsissa sitä käytetään yleisesti Ruotsin kirkossa. Nimi superpelliceum kertoo myös, että sitä on Pohjolassa käytetty talvisaikaan turkin päällä kirkollisissa toimituksissa (super – päällä, pellicium – turkki) 
Perinteisesti messussa avustajat, jotka eivät ole osallistuneet ehtoollisen jakoon, ovat käyttäneet alban sijasta kuoripaitaa. Papit ovat käyttäneet kuoripaitaa sanajumalanpalveluksissa, hetkipalveluksissa ja kirkollisissa toimituksissa. Kuoripaitaa käytetään myös perinteisesti kuorikaavun alla. Voidaan tehdä myös jako ”messuvatteiden” ja ”kuorivaatteien” välillä. Messuvaatteet ovat messussa, ehtoollisen vietossa alttarilla käytettvät alba, stola ja messukasukka. Kuorivaatteita ovat kuorissa käytettävät rökliini, stola ja kuorikaapu.
Kuoripaita on alban tavoin valkoinen, mutta väljä pääntiestä ja hihoista sekä lisäksi rypytetty eikä sen kanssa käytetä vyötä. Pääntie voi olla joko pyöreä tai neliskulmainen, jolloin jälkimmäisessä tapauksessa nimitys saattaa olla cotta. Cotta voi olla myös pitsillä koristeltu. Papeilla kuoripaita on yleensä pitkä, vähintään polviin ulottuva, kun taas alttaripalvelijoilla se on lyhyempi. Ruotsissa ja Suomessa luterilaisten pappien käyttämä rökliini on pitkä, ulottuu käyttäjänsä nilkkoihin saakka.