google/wiki40b huggingface dataset:
Ympäristöjohtaminen

Ympäristöjohtaminen on liikkeenjohdon ala, joka keskittyy ympäristönsuojelun ja yritystoiminnan leikkauspisteisiin.

Historia

Ympäristöjohtamisen synty ajoittuu 1960-luvun lopulle ympäristöherätyksen aikaan. Aluksi ympäristöjohtaminen oli vastahakoista mukautumista kiristyvään lainsäädäntöön. Vasta 1980-luvun puolestavälistä lähtien yritykset alkoivat itse korostaa toimintansa ympäristönäkökulmaa. Tähän vaikutti sekä kasvava paine kuluttajien ja julkisen vallan suunnasta että kestävän kehityksen käsitteen syntyminen. Yritykset saattoivat ainakin jollain tasolla yhdistää kestävän kehityksen normaaliin taloudelliseen toimintaan, kun taas aikaisempi puhe nollakasvusta oli yrityksille liian radikaalia. Nykyään yritysten ympäristöstrategiat ovat jo entistä enemmän sidoksissa yritysten liiketoimintastrategioihin. Yritykset ovat myös ottaneet käyttöön ympäristöjärjestelmiä, kuten ISO 14001 tai vaativamman Euroopan unionin asetukseen perustuva EMAS-järjestelmän.

Ympäristöasioiden hallintajärjestelmät

1990-luvun alkupuolella kehitettiin ympäristöjärjestelmät ympäristöjohtamisen työkaluiksi. Ensimmäinen standardi oli englantilainen BS 7750, jonka ensimmäinen versio julkaistiin vuonna 1992. Ensimmäiset toimipaikat Suomessa sertifioitiin BS 7750:n mukaan vuonna 1994. Myöhemmin kansainvälinen ISO 14001 -standardi korvasi BS 7750:n Suomessa. Vuonna 1993 julkistettiin EU:n asetukseen perustuva EMAS-järjestelmä.
Kansalliset ja Euroopan laajuiset ympäristöjärjestelmät edistivät kansainvälisen standardin luomista. Kansainvälinen ISO 14001 -standardi julkistettiin vuonna 1996 ja siitä tuli nopeasti suosituin järjestelmä kaikkialla maailmassa.Standardin uusin painos on vuodelta 2015. Suomen Standardisoimisliitto SFS on vahvistanut standardin ISO 14001 kansalliseksi standardiksi SFS-EN ISO 14001 ja julkaissut sen suomeksi.
Suuttumuksesta

Sisältö

Suuttumuksesta jakautuu kolmeen kirjaan. Ensimmäinen kirja käsittelee ennen kaikkea aristoteelisen ja stoalaisen näkemyksen välisiä eroja. Perinteinen aristoteelinen näkemys, jonka mukaan hillityt tunteet ovat hyvästä (kultainen keskitie), on lähellä Novatuksen omia näkemyksiä. Stoalaisuus, joka näkee kaikki intohimot (haitalliset tunteet) pahana, on kuitenkin eri mieltä: sen mukaan suuttumus on pientä pahaa, eikä edes sellaiselle tule antaa sijaa.
Toisessa kirjassa Seneca siirtyy yksityiskohtaisempaan tunneteorian käsittelyyn ja vähitellen myös ohjeisiin suuttumuksen välttämiseksi ja kitkemiseksi. Novatus on edennyt siihen vaiheeseen, että hän on alkanut omaksua stoalaisen näkemyksen, ja on kiinnostunut suuttumuksen poistamisesta. Kolmas kirja antaa esimerkkejä, jotka osoittavat kontrolloimattoman suuttumuksen pahuuden, ja jatkaa sen poistamisen mahdollisuuden käsittelyllä.
Teoksessa Seneca osoittaa ennen kaikkea, että suuttumus on luonnotonta ja tarpeetonta, ettei suuttumuksesta ole missään määrin hyötyä ihmisille, ei edes esimerkiksi sotilaille, ja että suuttumus johtaa helposti väkivaltaan ja julmuuksiin. Seneca vertaa suuttumusta sairauteen, ja näkee sen ominaisena juuri ihmisille. Hän katsoo ihmisten olevan luonnostaan hyviä, ja suuttumuksen olevan seurausta lähinnä olosuhteista, elämän kovuudesta, joka vieraannuttaa meidät ihmisyydestämme.
Lyijykloridi

Ominaisuudet

Lyijykloridi on huoneenlämpötilassa valkoisia rombisia kiteitä. Sen kiderakenteessa jokainen lyijyionin ympärillä on 9 kloridi-ionia ja jokaisen kloridin-ionin ympärillä on 4 tai 5 lyijyionia. Lyijykloridi liukenee vain hyvin vähän veteen, mutta liukenee paremmin vetykloridi- ja ammoniakkiliuoksiin, mikä johtuu kompleksi-ionien muodostumisesta. Esimerkiksi kloridi-ionien kanssa yhdiste muodostaa trikloroplumbaatti- ([PbCl₃]⁻] ja tetrakloroplumbaatti-ioneja ([PbCl₂]²⁻). Kloorin kanssa yhdiste reagoi muodostaen lyijy(IV)kloridia.
Eropaperit

Arviot

Reija Palttala kiittää arviossaan Keskisuomalaisessa kirjaa monesta näkökulmasta: Ihmissuhteiden perustilanteiden kuvaus on eläytyvä, kerronnan rakenne on taitavasti luotu ja kieli rikasta, eri tarinalinjat lomittuvat poikkeuksellisen sujuvasti. Erityisesti Palttala mainitsee, että lapsen sisäisen maailman kuvaus on hienosti onnistunutta.
Jacopo da Bologna

Jacopo da Bologna oli italialainen 1300-luvulla vaikuttanut säveltäjä. Hän toimi muusikkona lukuisissa hoveissa. Milanolainen Viscontin perhe palkkasi hänet vuosina 1339-1360, lukuun ottamatta lyhyttä jaksoa Veronassa. Jacopon sävellystyö osuu ajalle, jolloin moniäänisyys oli uutta. Tuotannossa näkyy miten moniäänisyys kehittyy vuosien varrella. On arveltu hänen opettaneen säveltäjä Francesco Landinia.
Jacopo da Bolognan teoksista noin 35 ovat säilyneet. Niihin kuuluu muun muassa useita madrigaaleja.
Viina

Viina on yleisnimitys väkeville alkoholijuomille. Erityisesti viina-nimityksellä on viitattu tislattuihin, värittömiin ja maustamattomiin alkoholijuomiin.

Määrittelyjä

Alkon hinnastossa viinoiksi lasketaan vodkat, maustamattomat viinat, akvaviitit, anisviinat, geneverit, ginit, hedelmäviinat, grapat, tequilat ja calvadosit ja maustetut viinat.
EU-komission päätöksessä viinoilla tarkoitetaan kaikkia väkeviä alkoholijuomia, ja ne jaotellaan kirkkaiksi ja tummiksi viinoiksi. Kirkkaiksi viinoiksi luetaan muun muassa gini ja vodka ja niiden johdannaiset. Tummiksi viinoiksi luetaan muun muassa viski, brandy ja tumma rommi.
Nimityksellä viina on Suomessa perinteisesti tarkoitettu erityisesti vodkaa. Suomessa tunnetuimpia viinoja on Koskenkorva.
Aasiankilpikierto

Ulkonäkö

Aasiankilpikierto on kahdesta kolmeen metriä pitkäksi kasvava köynnös. Se on kesävihanta, osittain tyvestä puutunut, osittain ruohovartinen, ohutvartinen, juurivesallinen ja kaksikotinen. Lehdet ovat pitkäruotisia ja kilpimäisiä, lehtiruoti on kiinnittynyt lähellä lehtilavan keskustaa. Kukinto on tiheä terttumainen huiskilo, jossa on pieniä yksineuvoisia kukkia. Terälehtiä on kuudesta kahdeksaan, ne ovat verholehtiä lyhyempiä. Aasiankilpikierron hedelmä on luumarja. Laji muistuttaa melko paljon pohjoisamerikkalaista lajia kanadankilpikiertoa (Menispermum canadense), jolla on lyhyemmät juurivesat.

Levinneisyys

Aasiankilpikiertoa esiintyy luonnonvaraisena Itä-Aasiassa. Levinneisyysalueeseen kuuluvat Japani, Korea, Koillis-Kiina ja Venäjän Kaukoitä. Se kasvaa siellä jokien ja purojen rannoilla.

Käyttö

Aasiankilpikiertoa viljellään koristeköynnöksenä. Suomessa se on talvenkestävä V-vyöhykkeelle asti.
Fantet

Fantet (myös fantit) ovat akaninkielinen kansa Ghanassa. He asuvat Guineanlahden rannikolla Sekondin ja Densujoen välisellä alueella. Fanteja on 1,8 miljoonaa. Pieni ryhmä asuu myös Liberiassa.
Fantet ovat läheistä sukua ašanteille. Ennen siirtomaa-aikaa he muodostivat noin kaksikymmentä päällikkökuntaa. 1700-luvun alussa ne yhdistyivät liittokunnaksi, joka sittemmin jakautui kahtia. Länsimaalaistuneet fantet perustivat liittokunnan uudelleen vuosina 1868–1873.
Kansan pääelinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat jamssi, maniokki, banaanit, maissi, riisi, öljypalmu ja kaakao. Lisäksi harjoitetaan kalastusta ja käsityöammatteja. Fantet asuvat puusta ja savesta rakennetuissa suorakulmaisissa ja harjakattoisissa taloissa. Perinteistä vaatetusta käytetään vain juhlatilaisuuksissa. Ruokavalio koostuu kala- ja kasvisruoista.
Yhteiskuntajärjestykseen kuuluvat päällikkökunnat, seitsemän matrilineaarista sukua, patrilineaariset ryhmät, soturijärjestöt ja suurperheet. Suurin osa fanteista on katolisia tai protestantteja. Kaupungeissa on myös afrikkalaiskristittyjä ja muslimeja.
Lieksan Lehti

Historia

Lieksan Lehti perustettiin vuonna 1954 ja se sai samana vuonna kaksi koepainosta. Vuoden 1955 tammikuussa lehteä aloitettiin julkaisemaan vakituisesti.
Lieksan Lehti Oy:n perustava kokous kutsuttiin koolle hotelli Braheaan Lieksaan 19. syyskuuta 1954. Kokouksen puheenjohtajana toimi kauppaneuvos Nikolai Mauro ja sihteerinä nimismies Ilmari Halonen. Kauppa- ja teollisuusministeriö hyväksyi yhtiöjärjestyksen elokuussa 1954.
Kaarlo Linkola

Elämäkerta

Linkola kuului itäsuomalaiseen Collanin virkamies- ja pappissukuun. Hänen vanhempansa olivat Liperin kihlakunnan kruununvouti Karl Julius Collan (1856–1938) ja Naema o.s. Elfving (1868–1920), Vaasan pormestari Karl Oskar Elfvingin tytär. Lyseon seitsemättä luokkaa käydessään hän suomensi sukunimensä suuren nimenmuutoksen yhteydessä vuonna 1906 Linkolaksi, sillä hänen isoisänsä Zachris Collan omisti Sulkavalla sennimisen tilan.
Tultuaan ylioppilaaksi 1907 Linkola aloitti luonnontieteiden opiskelun Helsingin yliopistossa pääaineenaan kasvitiede. Hän opiskeli myös eläintiedettä, maantiedettä ja kemiaa. Tohtoriksi hän väitteli vuonna 1916, ja hänet nimitettiin yliopistoon kasvitieteen dosentiksi vuonna 1919. Kasvitieteen opetus yliopistossa oli noihin aikoihin saakka ollut ruotsinkielistä, ja silloinen kasvitieteen alkuperäinen oppituoli oli ruotsinkielisen Fredrik Elfvingin hallussa. Tämän professuurin rinnalle perustettiin vuonna 1925 suomenkielinen kasvitieteen oppituoli, johon nimitettiin Linkola. Elfvingin jäätyä eläkkeelle vuonna 1926 kasvitieteen laitoksen esimiehen tehtävät siirrettiin Linkolalle. Hän toimi myös yliopiston rehtorina vuosina 1938–1941. Linkola kuoli sinänsä onnistuneen eturauhasleikkauksen jälkeisiin komplikaatioihin vuonna 1942, ja hänen seuraajakseen uudeksi suomenkieliseksi kasvitieteen professoriksi nimitettiin sodan jälkeen vuonna 1946 Aarno Kalela.
Linkolalla oli merkittävä rooli, kun vuonna 1927 eduskunnalle annettiin ensimmäinen lakiesitys luonnonpuistojen ja kansallispuistojen perustamiseksi. Tämän esityksen sittemmin kaaduttua hän toimi aktiivisesti uuden lain voimaansaamiseksi. Luonnon- ja kansallispuistojen perustamiseksi tässä yhteydessä käyty 15-vuotinen taistelu johti osaltaan luonnonsuojeluliikkeen järjestäytymiseen. Samalla hän perusti myös Suomen luonnonsuojeluyhdistyksen vuonna 1938 ja toimi sen puheenjohtajana kuolemaansa saakka.
Jatkosodan aikana hän toimi 11. joulukuuta 1941 alkaen myös Tieteellisen Itä-Karjalan toimikunnan puheenjohtajana. Hänen seuraajakseen valittiin Väinö Auer.
Linkolan ensimmäinen puoliso vuodesta 1915 oli Anna Irene o.s. Ringbom (1891–1921). Heille syntyi vuonna 1921 poika Anssi, joka kaatui jatkosodassa. Vuodesta 1928 hän oli naimisissa Hilkka Margareta Suolahden (1907–2001) kanssa, joka oli yliopiston kanslerin Hugo Suolahden tytär. Heidän poikansa Pentti Linkola (s. 1932) on tunnettu ympäristöfilosofi, toisinajattelija, luonnonsuojelija, kirjailija ja kalastaja. Toinen poika Martti Linkola (1936–2011) oli museoviraston intendentti.
Planetesimaali

Planetesimaali on pieni taivaankappale, jollaisesta tähtiä kiertävät planeetat syntyvät. Se on niin suuri, ettei kaasun jarrutus vaikuta siihen merkittävästi. Planetesimaalien kokoluokka vaihtelee metristä pieniin planeettoihin. Komeetat ja pikkuplaneetat saattavat olla
jäljelle jääneitä planetesimaaleja.

Määritelmä

Planetesimaali määritellään useimmin kappaleeksi, jonka kokoinen
taivaankappale pystyy vaikuttamaan vetovoimallaan suunnilleen saman kokoisin kappaleeseen. Planetesimaali on myös niin suuri, ettei ympäröivä kaasu vaikuta käytännössä sen liikkeeseen lämpöliikkeellään, pyörteisyydellään jne.
Tämän mukaan pienimpien planetesimaalien läpimitta olisi noin 1 km, mikä vastaa pientä pikkuplaneettaa. Suurimpien planetesimaalien läpimitat ovat noin 100-1000 km luokkaa.

Teorian historia

Thomas Chamberlin esitti ajatuksen, että planeetat olisivat syntyneet törmäämällä pienemmistä kappaleista. Näitä hän kutsui infinitesimaali- sanasta kehitetyllä planetesimaali-sanalla. Planetesimaaliajatusta kannattanut Forest Moulton esitti 1905 planetesimaalien tulleen Auringosta tähden lähiohituksen takia irronneesta kielekkeestä. Teoria Auringosta sinkoutuneesta aineesta jäi seuraavina vuosikymmeninä pois muodista, koska laskemalla todettiin mahdottomaksi, että Auringosta nopeasti pois sinkoava aine voisi tiivistyä tai jäädä Aurinkoa kiertämään.
Planetesimaaliteorian kehittivät tieteellisempään muotoon neuvostoliittolaiset Otto Schmidt ja Viktor Safronov.

Planetesimaalien synty

Kaasu ja pöly asettuivat alkuaurinkoa syntyneessä esiplanetaarisessa kiekossa osasten keskinäisten törmäysten ja pyörimisen takia samaan tasoon. Pienet epäsäännölliset pölyhiukkaset kasautuivat helposti noin millimetrin-metrin kokoisiksi jyväsiksi. Nämä ajautuivat kaasun jarrutuksen takia kohti Aurinkoa. Teorian mukaan nämä kasautuivat planetesimaaleiksi. Tätä esti osasten kimpoaminen ja hajoaminen törmäyksissä sekä jyvästen ajautuminen Aurinkoon. Osasten kasvua voi verrata "villakoirien" kasvuun ja suurten rakeiden syntyyn ukkospilvessä.
Osaset kasvoivat, jos olivat huokoisia, jäisiä ja keskinäinen törmäysnopeus pienehkö.
Planetesimaalien syntyä ei täysin ymmärretä. Niiden synnyn katsotaan yleensä vaativan tuhansia kertoja suurempaa pintatiheyttä kuin mikä esiplanetaarisessa kiekossa keskimäärin oli.Planetesimaalien synty saattoi johtua pääosin mm. kaasun pyörteilystä.

Planeettojen synty

Planetesimaalit törmäilivät toisiinsa muodostaen protoplaneettoja. Nykyään planetesimaalit ovat joko poistuneet aurinkokunnasta, yhdistyneet suuremmiksi kappaleiksi tai kiertävät aurinkoa joko asteroidivyöhykkeellä tai aurinkokunnan ulko-osissa, esim. Kuiperin vyöhykkeellä.
Paradoksi

Paradoksi (kreikan sanoista παρά 'vastaan' ja δοξα 'oppi' tai 'näkemys') on väite, joka on vain näennäisesti looginen tai epälooginen. Näennäisesti looginen väite voi johtaa loogiseen ristiriitaan tai järjenvastaiseen tilanteeseen. Näennäisesti epälooginen väite puolestaan voi olla loogisesti selitettävissä.

Paradoksien selittäminen ja käyttö

Usein paradoksit liittyvät intuitiivisesti todeksi koettuihin asioihin. Niihin usein liittyy myös sisäänrakennettu, joskus vaikeasti havaittava oletus, systeemin rajaus tai sanojen käyttäminen eri moodeissa.
Monet paradoksit ovat olleet merkittäviä matematiikan, logiikan ja filosofian sekä erityisesti uskontojen historiassa.
Otto Granström

Henkilöhistoria

Granströmin vanhemmat olivat rautatieläinen Karl Otto Granström ja Johanna Elisabeth Olin ja puoliso vuodesta 1914 Kaisu Agnes Lönn. Hän tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan klassillisesta lyseosta 1906 ja valmistui metsänhoitajaksi 1910. Granström toimi 1911 avustajana Joroisten kruununpuistossa, Pieksämäellä Nikkarilan metsäkoulussa sekä Lestin, Taivalkosken, Kuusamon Kitkan ja Simon hoitoalueilla, 1912 Parkanon hoitoalueella ja Siuron sahalla, 1913 Kevätniemen sahalla johtajan avustajana ja kassanhoitajana, vuodesta 1914 samassa toimessa Siuron sahalla, 1918 Ab Walkiakosken metsänhoitajana, vuodesta 1919 August Eklöfin perustamana Aug. Eklöf Ab:n metsänhoitajana ja vuodesta 1925 yhtiön omistaman Hämeenlinnan Höyrysahan isännöitsijänä.

Urheilusaavutukset

Granström saavutti Suomen joukkueessa pronssimitalin joukkuevoimistelussa Lontoon kesäolympialaisissa 1908. Suomen mestaruuden hän voitti Ylioppilasvoimistelijain joukkueessa vuonna 1909.
Neobuxbaumia

Tuntomerkit

Neobuxbaumia-kaktukset ovat kookkaita, puumaisia, haaraisia tai haarattomia, jopa 15 metriä korkeita. Runko voi olla läpimitaltaan 30 cm. Varret ovat tukevia, liereitä, harmaanvihreitä ja runsas- ja matalauurteisia. Areolit sijaitsevat lähekkäin. Piikit ovat jäykkiä tai taipuisia, samanlaisia kaikissa areoleissa tai runsaampia kukkien alueella, joka ei poikkea ulkomuodoltaan muusta versosta. Kukat ovat pieniä, lieriömäisiä tai kellomaisia, valkoisia tai vaaleanpunaisia. Pohjuksessa on melko suuria kyhmyjä (podarioita) ja pieniä, meheviä suomuja. Hedelmä on munamainen, piikkinen ja avautuu pitkittäisraoin. Malto on valkeaa ja kuiva. Kehälehdet ovat jäljellä vielä hedelmävaiheessa. Siemenet ovat tumman tai vaalean ruskeita ja kiiltäviä.

Levinneisyys

Suvun lajit kasvavat Meksikossa, sen itä- ja eteläosissa.
Mestis-pokaali

Mestis-pokaali on jääkiekon Mestiksen kiertopalkinto, jonka saa pudotuspelien voittajajoukkue eli Mestiksen mestari. Mestis-pokaali on alun perin ollut käytössä jo jääkiekon I-divisioonassa, jonka Suomen jääkiekkoliiton mestaruussarja eli Mestis korvasi vuonna 2000. 
Pokaalin laattoihin merkitään mestarijoukkueen nimi, vuosiluku ja myös pelaajat.
Angelos

Angelos (kreik. Ἄγγελος) oli ylimyssuku Bysantin valtakunnassa. Suvun historian näkyvin vaihe oli, kun Angelos-suvun keisarit hallitsivat Bysanttia vuosina 1185–1204. Keisareina Angelokset olivat heikkoja hallitsijoita, eivätkä onnistuneet estämään Bysantin keskusmahdin heikkenemistä ja sen ongelmien kärjistymistä.
Mika Waltarin kaunokirjallinen teos Johannes Angelos kuvaa ylimyssukuun kuuluneen miehen vaiheita 1400-luvun Konstantinopolissa.
Sotilasaikakauslehti

Sotilasaikakauslehti on Upseeriliiton julkaisema aikakauslehti. Sen päätoimittaja on eversti evp. Martti Lehto. Se on ammattilehti, joka on suunnattu sotilaille ja maanpuolustuksesta, sotahistoriasta ja turvallisuuspolitiikasta kiinnostuneille. Lehden aihepiireinä ovat muun muassa eri maiden puolustusvoimat, turvallisuuspolitiikka, asetekniikan kehitys, alan kirjallisuus, sotahistoria, taktiikka ja johtaminen. Lehti on lisäksi liiton jäsenlehti ja tulee kaikille jäsenille. Lisäksi sitä jaetaan maksutta liiton sidosryhmille.
Sotilasaikakauslehti, lyhennettynä SAL, on perustettu 1919. Se ilmestyy kuusi kertaa vuodessa.
Pamela Bellwood

Yksityiselämä

Bellwood muutti Los Angelesiin vuonna 1975. Hän on ollut naimisissa valokuvaaja Nik Wheelerin kanssa vuodesta 1984 lähtien.
Turinsk

Turinsk (ven. Тури́нск) on kaupunki Sverdlovskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Tura-joen rannalla 263 kilometriä Jekaterinburgista koilliseen. Kaupungin kautta kulkee Artjomovskin ja Mežduretšenskin välinen rautatie (Turinsk Uralskin asema). Asukkaita on 18 200 henkeä (vuonna 2009).
Vuonna 1600 venäläiset perustivat Turinskin linnoituksen Jermakin vuonna 1581 hävittämän ostjakkiruhtinas Jepanzan hallintokaupungin Jepantšinin paikalle. Verhoturjen ja Tjumenin puolimatkassa sijainnut linnoitus valvoi Euroopan-puoleisen Venäjän ja Siperian välistä vesireittiä. 1600-luvun alussa se oli Siperian asuttamisen keskus. 1700-luvun loppupuolella kaupunki menetti strategisen merkityksensä Jekaterinburgin ja Tjumenin välisen maantien rakentamisen seurauksena. Vuosina 1830–1850 siellä asui karkotettuja dekabristeja (Ivan Annenkov, Nikolai Basargin, Jevgeni Obolenski, Ivan Puštšin ym.).
Nykyään Turinskissa on sellu- ja paperitehdas sekä muuta puunjalostus- ja elintarviketeollisuutta. Nähtävyyksiin kuuluvat varhaista klassismia edustava Vapahtajan kirkko (1786), barokkityylisesti koristeltu Herran temppeliin tuomisen kirkko (1751), empiretyylinen kauppias Tširkovin talo (1884–1896) sekä koristeelliset puiset asuintalot.
Apollodoros Seleukeialainen

Apollodoros Seleukeialainen (muinaiskreikaksi Ἀπολλόδωρος; n. 140 eaa.) oli antiikin kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli Diogenes Babylonialaisen oppilas ja tämän tavoin kotoisin Seleukeiasta.
Apollodoros tunnetaan ennen kaikkea kyynisen filosofian kuvauksistaan. Hän sanoi kyynisyyden olevan "oikopolku hyveeseen", ja korosti stoalaisuuden ja kyynisyyden sukulaisuutta.
Takajärvi (Padasjoki)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Heinjoen valuma-alueeseen (14.223) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,5 metriä mpy.
Sykloteeni

Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa sykloteeni on kellertävää kiteistä ainetta. Yhdisteen haju ja maku on voimakkaan karamellimainen. Luonnossa sykloteenia esiintyy muun muassa vaahteroissa ja se on yksi vaahterasiirapin makuyhdisteistä. Sykloteeniä muodostuu myös Maillard-reaktioiden yhteydessä kuumennettaessa sokereita esimerkiksi lihaan ja kahvipapuihin. Maillard-reaktioissa muodostuu asetolia, joka edelleen syklisoituu sykloteeniksi. 1,2-diketonina sykloteeni voi esiintyä sekä keto- että enolimuodoissa ja kaiken kaikkiaan erilaisia tautomerisia muotoja sykloteenilla on 12. Kiinteänä sykloteeni esiintyy pääasiassa enolina ja liuoksissa diketonina.

Käyttö

Sykloteenia voidaan käyttää ruuissa ja juomissa tuomaan niihin karamallimaisia ja hedelmäisiä makuja ja hajuja. Lisäksi sitä voidaan käyttää hajusteena.
Harri Holma

Harri Gustaf Holma (sukunimi vuoteen 1906 Hellman; 14. huhtikuuta 1886 Hämeenlinna – 14. huhtikuuta 1954 Capri, Italia) oli suomalainen diplomaatti ja assyriologi.
Holman vanhemmat olivat kollega Anders Victor Hellman ja Anna Ida Charlotta af Enehjelm. Hän pääsi ylioppilaaksi Suomalaisesta normaalilyseosta 1903 ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1907, lisensiaatiksi 1912 ja tohtoriksi 1914. Holma opiskeli assyriologiaa 1910-luvun alussa myös Berliinissä, Leipzigissä ja Lontoossa.
Holma toimi Helsingin yliopiston assyriologian ja seemiläisen filologian dosenttina 1913–1923, ylioppilaskirjaston hoitajana 1904–1919 ja Suomen tieteellisten seurojen valtuuskunnan sihteerinä, kirjastonhoitajana ja taloudenhoitajana 1914–1919. Holma oli Viron avustamiskomitean sihteeri ja puheenjohtaja vuodesta 1919.
Suomen itsenäistyttyä Holma siirtyi ulkoministeriön palvelukseen. Hän oli ulkoministeriön arkisto-osaston päällikkönä 1918, sanomalehtiavustajana ja lähetystösihteerinä Kööpenhaminassa 1919–1920 sekä asiainhoitajana Berliinissä 1920–1921. Vuonna 1918 Holma myös lähetettiin perehdyttämään Hessenin maakreivi Friedrich Karlia Suomen kulttuuriin ja kieleen, kun tätä oltiin suunnittelemassa mahdollisen Suomen kuningaskunnan kuninkaaksi. Holma toimi lähettiläänä Berliinissä ja Wienissä 1921–1927, Pariisissa, Brysselissä ja Luxemburgissa 1927–1943, Vatikaanissa 1943–1947 sekä Roomassa 1947–1953. Holma oli myös Suomen valtuuskunnan jäsen Kansainliiton yleiskokouksesa 1935–1939 ja Kansainliiton valvontakomitean pysyvä jäsen 1936–1941.
Holma lahjoitti keräämänsä taidekokoelmat 1953 Lahden kaupungille.
Harri Holma oli naimisissa vuodesta 1912 Alli Maria Haapakosken (1888–1963) kanssa. Heidän poikansa oli kirjailija ja taidehistorioitsija Klaus Ben Holma. Harri Holman veli Kaarlo Holma oli asianajaja, kokoomuksen kansanedustaja ja eduskunnan oikeusasiamies.
Mehulinja

Pelaaminen

Pelissä tehtävänä on hallita mehutehdasta täyttämällä mehupulloja niiden kulkiessa linjastoa pitkin. Korkittamista, etikettien liimaamista, porttia ja jokaista mehulaatua ohjataan omilla painikkeillaan.
Muhkurinmäki

Muhkurinmäki on luonnonsuojelualue Turussa Naantalin pikatien ja Uudenkaupungin radan väliin jäävällä Muhkurin asuinalueella Pitkämäen kaupunginosassa. Alue on valtion omistuksessa ja Metsäntutkimuslaitos rauhoitti sen jo vuonna 1925. Kasvillisuudeltaan mäki on rehevää tammivaltaista lehtoa samaan tapaan kuin läheiset Ruissalon ja Katariinanlaakson lehdot. Paitsi tammea alueella on jonkin verran myös vaahteraa ja lehmusta ja pensaskerroksessa pähkinäpensasta, taikinamarjaa, lehtokuusamaa ja koiranheittä. Myös sieni- ja lintulajistoltaan alue on huomionarvoinen. Alueen sivuitse virtaa Kuninkoja, johon viereisellä Muhkurin asuinalueella yhtyy Saukonoja.
Jonah Hill

Taustaa

Jonah Hill Feldstein syntyi amerikanjuutalaiseen perheeseen. Hänellä on nuorempi sisko Beanie Feldstein, joka on myös näyttelijä. Hänellä oli myös vanhempi veli Jordan Feldstein. Hill kasvoi Cheviot Hillsin naapurustossa Los Angelesissa.

Ura

Hill teki elokuvadebyyttinsä vuonna 2004 elokuvassa I Heart Huckabees, jossa hän näytteli yhdessä Jason Schwartzmanin ja Dustin Hoffmanin kanssa. Hill pääsi myöhemmin näyttelemään suurempaa sivuroolia elokuvassa Paksuna. Hill oli ehdolla Teen Choice -palkinnon saajaksi roolistaan elokuvassa Accepted (2006). Hän pääsi myös näyttelemään pääosaa elokuvassa Superbad. Hän sai roolistaan elokuvassa Moneyball (2011) sekä Golden Globe- että Oscar-ehdokkuuden. Vuonna 2012 hän näytteli yhdessä Channing Tatumin kanssa elokuvassa 21 Jump Street. Hill sai myös pienen roolin Quentin Tarantinon elokuvasta Django Unchained. Vuonna 2013 Hill esiintyi elokuvassa The Wolf of Wall Street, josta hän sai uransa toisen parhaan miessivuosan Oscar-ehdokkuuden.
Hillin ensimmäinen elokuvaohjaus Mid90s ilmestyi vuonna 2018.