Kalasatama

Historia

Kalasatama kuuluu maantieteellisesti Sörnäisten kaupunginosaan. 1800-luvun alussa Sörnäisten alue oli maaseutua, joskin Lintulahdessa toimi jo tiilitehdas. Sörnäinen alkoi teollistua, kun kaupunki 1825 määräsi rakennusjärjestyksessään sijoittamaan tehtaat ja työpajat tulipalovaaran vuoksi kaupungin ulkolaidoille. Sörnäisten rantaan kehittyi kantakaupungin laajin yhtenäinen teollisuusalue, kun sinne rakennettiin satama ja rautatieyhteys 1860-luvulla. Satamaa kasvatti sahatavaran viennin lisääntyminen 1860–1870-luvuilla. Suomen ensimmäinen öljysatama aloitti Sörnäisissä 1889. Sataman painopiste kääntyi viennistä tuontiin jo 1800-luvun lopulla, kun metsäteollisuuden vienti alkoi kulkea pääasiassa Kotkan ja Viipurin kautta. 
Sörnäisten eli Sompasaaren satamassa alkoi konttiliikenne 1963. Öljysatama siirrettiin paloturvallisuussyistä Hertto­niemeen 1938, josta se 1950-luvulla muutti Laajasaloon. Sompasaaren satama jäi pois käytöstä 24. marraskuuta 2008, jolloin sen toiminnot siirrettiin Vuosaaren satamaan. Satamaan logistisesti liittyviä tukkuliikkeitä on myös poistunut. Uusi Kalasatama on suunniteltu pääosin tälle satama- ja logistiikkatoimintojen alueelle.
Sörnäisille muodostui 1800-luvun lopulla villi maine; se kilpaili siinä suhteessa Rööperin kanssa. Viina, prostituutio ja väkivalta liittyivät sen ajan satamiin. Merimiehet olivat pitkään maissa toisin kuin nykyään koneellisen konttilastauksen aikaan, ja paikallinen työväestö oli maalta muuttaneita ja kouluttamattomia. Alueella syntyi 1800-luvun lopulla alkuperäinen stadin slangi, jonka sanastossa sekoittuu muunnoksia suomen ja ruotsin kielistä, lisukkeinaan vanhavenäläisiä ilmaisuja ja vaikutteita muista satamassa kuulluista kielistä.
Alue on ollut Helsingin sähköntuotannossa keskeinen. Suvilahden voimalaitos (arkkitehti Selim A. Lindqvist) otettiin käyttöön 1909. Hanasaaren A-voimala (arkkitehti Vera Rosendahl) valmistui 1960 ja B-voimala (arkkitehti Timo Penttilä) 1974. A-voimalaitos on purettu 2008, mutta B-voimalaitos jatkaa toimintaansa.
Alueen varhaisia teollisuuslaitoksia oli 1911 valmistunut Kokos-tehdas, joka arkkitehtonisesti edustaa samaa aikaa ja tyyliä kuin Suvilahden voimala. Tehtaassa valmistettiin kookosrasvasta saippuaa ja margariinia. Vuonna 1926 kiinteistön osti Kone Oy, joka teki siellä hissejä. Kone muutti pois 1967. Tehdaskiinteistö jäi logistisesti vanhentuneena tyhjilleen ja sen osti työväenliikettä lähellä oleva rakennusliike Haka purettavaksi, mutta nuoriso valtasi talon vuonna 1990. Valtauksen jälkeen Kokos-tehdas suojeltiin, ja vuodesta 2000 lähtien rakennuksessa on toiminut Teatterikorkeakoulu. Työväenliikkeen yritystoiminta keskittyi pitkät ajat Sörnäisiin, siellä olivat Väinö Vähäkallion 1920-luvulla suunnittelemat OTK-EKAn ja Elannon punatiiliset pääkonttorit, varastoja ja logistiikkaa sekä Elannon suurleipomo, OTK:n mylly ja kahvipaahtimo sekä muuta tuotantoa. Kiinteistöt on muutettu asunnoiksi, toimistoiksi ja oppilaitosten tiloiksi. Teollisuuden siirryttyä muualle rakennettiin Sörnäisten rantatielle Partekin pääkonttori, jonka näyttelytila puolestaan on muuttunut Työväenliikkeen Kirjastoksi.
Vuonna 1919 valmistui ensimmäinen pysyvä silta Sörnäisistä Kulo­saareen, jonne kulki raitio­vaunu­linja Kauppa­torilta Sörnäisten kautta vuoteen 1951 saakka. Uusia raitiolinjoja on suunniteltu Kalasataman liittämiseksi raitioverkkoon. Metrolinja itään valmistui 1982, Sörnäisten asema avattiin 1984 ja Kalasataman asema 2007. Nykyinen Kulosaaren silta Itäväylällä jää länsipäästään Kalasataman keskuksen sisään. Kalasataman keskuksen kohdalla Itäväylä ja metro katetaan laajalla viherkannella, joka palvelee rakennettavien tornitalojen piha-alueena.
Vuonna 2009 Kalasataman vanhaan konttiterminaalirakennukseen perustettiin autonominen Sosiaalikeskus Satama, jonka tilat kaupunki vuokrasi talonvaltaajille. Talonvaltaajien avustamina Itä-Euroopasta saapuneet romanit perustivat asuntovaunuleirin sosiaalikeskuksen edustalle, mihin reagoitiin voimakkaasti kaupungin ja median puolelta. Kaupunki etsi erilaisia keinoja leirin poistamiseen, mutta lopulta asia ratkaistiin tekemällä päätös rakennuksen purkamisesta. Vuokrasopimus purettiin, ja poliisi hääti rakennukseen jääneet talonvaltaajat ja romanit elokuussa 2011.
Erilliseksi osa-alueeksi Kalasatama vahvistettiin virallisesti vuonna 2012.

Kulttuurilaitokset

Kalasataman alueella toimii oppilaitoksia, museoita ja Suvilahden kulttuurikeskus. Voimalan ja kaasutehtaan toiminnan päätyttyä Suvilahden alue suunniteltiin varastoiksi ja energialaitoksen henkilökunnan liikuntatiloiksi. Siellä on 1980-luvulta lähtien pidetty myös teatteriesityksiä, musiikkitapahtumia ja tanssiaisia, viime aikoina esimerkiksi Flow-festivaali. Vuonna 2007 Helsingin kaupunki päätti, että Suvilahdesta rakennetaan kulttuuri- ja taideteollisuusalue, itäinen vastine Kaapelille. Alueella on työ-, ateljee- ja esitystiloja taiteilijoille, taiteilijaryhmille ja muille kulttuuritoimijoille kuten sirkuskeskus Cirko ja Viro-keskus Eesti Maja. Siellä toimii myös GLBT-järjestö Helsingin Seudun Seta ry.
Tukkutorin alueella Kalasataman Taiteilijatalossa Vanha Talvitie 9 toimii Kansallisen Audiovisuaalisen Arkiston (KAVA) Elävän Kuvan Museo eli elokuvamuseo. Itse arkisto on Sörnäisten Rantatiellä. Taiteilijatalossa on Suomen Taiteilijaseuran Ateljeesäätiön työhuoneita taiteilijoille.
Tukkutorille luodaan kaupungin ja Sitran yhteistyönä Hyvän Ruuan Keskus osana kaupungin ruokakulttuuristrategiaa. Se yhdistää elintarviketukkutoiminnan, ravintolatoiminnan ja ruokakulttuurin edistämisen ja koulutuksen.
Kalasatamassa ovat konsertoineet muun muassa Green Day, Foo Fighters ja Metallica. Kalasatamassa on myös järjestetty Sonisphere-festivaali vuosina 2011 ja 2012. Weekend Festival järjestettiin samalla paikalla vuodesta 2013 vuoteen 2015.

Rakennussuunnitelma

Kalasataman keskuksen muodostavat kauppakeskus REDI, hotellitorni, toimistotorni ja kuusi asuintornia. Kaksi kertaa Kampin keskuksen kokoinen Kalasataman keskus on kerrosalaltaan yli 170 000 neliömetriä. Sen toteuttaa SRV Yhtiöt Oyj. Rakentaminen alkoi huhtikuussa 2015. Kauppakeskus REDI avautui syksyllä 2018 ja loput vaiheittain vuoteen 2023 mennessä. Torneissa on 23–35 kerrosta. Keskuksen läpi kulkevat Itäväylä ja metro katetaan Bryga-nimisellä viher- ja oleskelukannella, jolla sijaitsevat asuinrakennusten piha-alueet.
Sörnäistenniemen päiväkoti ympärivuorokautista päivähoitoa varten valmistui 2012 ja Korttelitalo Sörnäistenniemeen 2014. Sinne sijoittuivat toinen päiväkoti ja peruskoulu. Kaupunki vuokraa Kalasataman Keskuksesta sosiaali- ja terveysaseman tilat 20 vuodeksi eli vuoteen 2035. Terveysasema palvelee pääosin Vallilan, Arabian­rannan, Hermannin, Sörnäisten ja Kalasataman aluetta.
Muita Kalasataman uutuuksia ovat älykäs sähköverkko ja jätteiden putkikuljetusjärjestelmä. Uuteen älykkääseen sähköverkkoon sisältyy muun muassa paikallinen uusiutuva sähköntuotanto, kuten tuuli- ja aurinkovoima, sähköautoilua tukeva infrastruktuuri, sähkön varastointi sekä kotien ja liikerakennusten energiatehokas kiinteistöautomaatio. Jäteputki tulee kiertämään katuverkostossa ja kuljettamaan jätteet runkoputken kautta keräysasemalle. Suunnitteilla on myös puolitoista kilometriä pitkä Sörnäistentunneli, joka yhdistäisi Sörnäisten rantatien ja Hermannin rantatien. Kalasatamaan rakennetaan noin 7 000 autopaikkaa.
Alueen eteläosaan entisen tavarasataman tilalle valmistui vuonna 2017 Kalasatamanpuisto, joka avautuu metrokorttelista merenrantaan. Pohjoisosaan rakennetaan 2020-luvulla Hermannin rantapuisto. Rantaa pitkin kulkee kevyen liikenteen väylä Vantaan­joen suulta Arabian­rannan ja Kalasataman kautta Merihakaan sekä Kalasataman rantapromenadi. Sörnäistenniemestä valmistui vuonna 2016 kevyelle liikenteelle Isoisänsilta, joka johtaa Mustikkamaan ulkoilualueelle.
Kalasatamaan sijoitetaan sekä rakentamisaikaista että pysyvää ympäristötaidetta. Taideteokset rahoitetaan alueen rakennuttajilta perittävällä kerrosneliökohtaisella maksulla (10 euroa/m²).