google/wiki40b huggingface dataset:
Porilainen

Historia

Porilaisen keksivät 1950-luvulla Helsingin yliopiston Satakuntalaisen Osakunnan opiskelijat. Sitä varten kehitettiin Porissa toimineessa Satakunnan osuusteurastamossa oma makkara, joka sai nimekseen Metsästäjä. Satakuntalainen Osakunta aloitti myöhemmin porilaisten myymisen Kolmen sepän patsaan läheisyydessä sijainneella grillillään.
Alkuperäiseen porilaiseen tuli kahden paahdetun vehnäleivän väliin noin sentin paksuinen siivu Metsästäjä-makkaraa. Mausteena oli raakaa sipulia hakkeena, kurkkusalaattia sekä sinappia ja ketsuppia.
Pentaur

Pentaur oli muinainen egyptiläinen runoilija tai runoilijajoukko, joka Ramses II:n aikana kirjoitti runoja tämän urotöistä. Kuuluisimmaksi tuli Pentaurin laulu Kadeshin taistelusta.

Lähde

Otto Sjögren: Historiallinen lukukirja: Vanha ja Keski-aika, WSOY, 1888.
Latvijas dzelzceļš

Latvijas dzelzceļš (LDz) eli Latvian rautatiet on Latvian kansallinen rautatieyhtiö. Yhtiön kotipaikka on Riiassa. Yhtio on yksi suurimpia työllistäjiä Latviassa; sen palveluksessa on 12 400 henkeä. Yrityksellä on useita tytäryhtiöitä, joiden kautta hoidetaan matkustaja- ja rahtiliikennettä sekä Latvian rautatieverkon kunnossapitoa ja turvallisuutta. Esimerkiksi Latvian sisäistä henkilöliikennettä hoitaa vuonna 2001 perustettu, melko itsenäinen Pasažieru vilciens -niminen yhtiö.
Hovioikeudenpuistikko

Hovioikeudenpuistikko (ruots. Hovrättsesplanaden) on yksi Vaasan ydinkeskustan puistokaduista. Noin kilometrin mittainen katu alkaa lännessä Rantakadulta Vaasan hovioikeuden edustalta, kulkee kauppatorin pohjoisreunaa ja päättyy Rautatienkatuun Vaasan rautatieaseman edustalle. Seuraava samansuuntainen katu etelään päin on Vaasanpuistikko.
Kauppatorin kohdalla, Raastuvankadun kulmasta Alatorille Hovioikeudenpuistikko on kävelykatua. Kävelyaluetta suunnitellaan jatkettavaksi kadun loppupäähän, rautatieasemalle asti, ja siitä edelleen kaavaillaan jalankulkuyhteyttä ratapihan yli tai ali Wasa Stationiin ja Klemettilän uudelle kauppakeskusalueelle.

Historiaa

Vaasan kaupunginarkkitehti Carl Axel Setterbergin vuoden 1855 asemakaavaan suunnittelema viiden puistokadun kokonaisuus – Hovioikeudenpuistikko, Kauppapuistikko, Kirkkopuistikko, Korsholmanpuistikko ja Vaasanpuistikko – kuuluvat Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.

Merkittäviä rakennuksia

Hovioikeudenpuistikko alkaa Setterbergin suunnittelemaa Vaasan hovioikeuden rakennusta (1862) vastapäätä. Setterbergin piirtämiä ovat myös kadun varrella oleva Vaasan kirkko sekä apteekkirakennus Kirkkopuistikon kulmassa.
Eduskuntatalon suunnittelijana tunnetun J. S. Sirénin piirtämiä rakennuksia Hovioikeudenpuistikon varrella ovat Lassila & Tikanojan liikerakennus (1937) numerossa 19, KOP:n talo (1939–1941) Hovioikeudenpuistikko 13:ssa sekä ja Suomen Pankin talo eli Ritzin talo (1949–1952) Kirkkopuistikon kulmassa. Suomen Pankin talon edessä kadun keskellä on vanhan katukaivon puukatos.
Muita merkittäviä rakennuksia Hovioikeudenpuistikon varrella ovat Keijo Petäjän suunnittelema, vuonna 1964 valmistunut as.oy Paratiisi Rantakadun kulmassa, Tikanojan taidekoti numero 4:ssä, Kipinän talo numero 5:ssä (Alfred Wilhelm Stenfors 1907), Vaasan kauneimmaksi taloksi äänestetty Vaasan Osake-Pankin jugendlinna eli Kurtenia numero 11:ssä (Fredrik Thesleff 1905), Vaasan kaupungintalo, Rewell Center Ylätorilla, torinlaidan Hartmanin talo (Kauno S. Kallio 1913) sekä hotelli Centralin talo Pitkänkadun kulmassa (A. E. Hämäläinen 1941).
Hovioikeudenpuistikon varrella toimivat muun muassa Vaasan pääposti, kauppakeskus HS Center, Sokos Hotel Royal ja Vaasan Omenahotelli.
Indomito (D559)

Palvelus

Alus poistettiin alusluettelosta 3. marraskuuta 1980.
Algebrallinen käyrä

Algebrallinen käyrä on varisto, jonka dimensio on yksi. Algebrallisten käyrien teoria kehitettiin pitkälti 1800-luvulla.
Algebrallinen käyrä kunnassa F voidaan käsittää niiden pisteiden uraksi tuloavaruudessa F'ⁿ, jotka saadaan vähintään n − 1 toisistaan riippumattoman polynomifunktion avulla, joiden kertoimet gᵢ(x₁, …, xₙ) kuuluvat kuntaan F, kun käyrän muodostavat ne pisteet, joissa gᵢ = 0.

Algebralliset tasokäyrät

Tärkeän luokan algebrallisia käyriä muodostavat algebralliset tasokäyrät eli tasossa  määritellyt algebralliset käyrät.  Ne ovat jonkin kahden muuttujan polynomiyhtälön f(x, y) = 0 kuvaajia. Ne voidaan jaotella sen mukaan, kuinka monennen asteen polynomi on kyseessä.
Algebrallinen tasokäyrä voi leikata tasossa olevan suoran enintään niin monta kertaa kuin sen asteluku osoittaa. Ensimmäisen asteen tasokäyrät ovat suoria. Niiden yhtälö on muotoa ax + by + c = 0, ja suora voi leikata toisen suoran vain yhdessä pisteessä.
Toisen asteen tasokäyrän yhtälön yleinen muoto on ax² + bx + cy² + dy + exy + f = 0, jossa osa kertoimista tosin voi olla nollia. Tällaiset käyrät ovat yleensä kartioleikkauksia: ympyröitä, ellipsejä, paraabeleja tai hyperbelejä, ja ne voivat leikata suoran enintään kahdessa pisteessä. Esimerkiksi yhtälön x² + y² = r² kuvaaja on ympyrä, yhtälön y = ax² kuvaaja paraabeli ja yhtälön xy = a kuvaaja hyperbeli. Erikoistapauksissa kuvaajana voi olla myös kaksi toisensa leikkaavaa suoraa (esimerkiksi yhtälöllä xy = 0, jonka kuvaajan muodostavat x- ja y-akselit), yksi piste (esimerkiksi yhtälöllä x² + y² = 0 tai tyhjä joukko (esimerkiksi yhtälöllä x² + y² = -r²
Yksinkertaisin kolmannen asteen käyrä on kuutioparaabeli y = x³.  Tällainen käyrä voi leikata suoran enintään kolmessa pisteessä. Korkeamman asteen käyriä ovat Cassinin käyrä ja sen erikoistapaus lemniskaatta.
Muiden kuin tason suhteen esimerkiksi toroidaalisilla pinnoilla leikkaussäännöt eivät ole sellaisenaan voimassa, vertaa epäeuklidinen geometria.
Kompleksinen algebralinen käyrä on ekvivalentti kompleksianalyysin Riemannin pinnan kanssa.
Kummitusjuna (EP)

Kappaleet

Kaikki sanoitukset Jouni Hynynen.
Helsinki-päivä

Helsinki-päivä on joka vuosi 12. kesäkuuta järjestettävä juhlapäivä Helsingin kaupungin kunniaksi. Juhlapäivään kuuluvissa tapahtumissa käy vuosittain yli satatuhatta ihmistä. Helsinki-mitali luovutetaan Helsinki-päivänä ansioituneille kaupunkilaisille. Kaupunginhallitus myöntää mitalit.
Hankkeen panivat alulle ylipormestari Lauri Aho ja Helsinki-seuran sihteeri Jorma Waronen 1950-luvun lopulla. Ensimmäistä Helsinki-päivää vietettiin vuonna 1959 sinä päivänä, jona Helsinki täytti 409 vuotta.
Helsinki-päivän tilaisuuksissa kävi ensimmäisen kerran yli 10 000 vierailijaa 1960-luvun alkupuolella. Saman vuosikymmenen lopussa päivistä tehtiin viihtellisempiä ja monipuolisempia. Mukaan tulivat päätapahtumat kuten jäähallikonsertit. Suosion kasvaessa Helsinki-päivästä haluttiin tehdä Helsinki-viikko Helsingin kaupunginosayhdistysten liiton aloitteesta 1970-luvun lopulla, mutta kaupunginhallitukselta ei saatu tähän lupaa. Nykyään Helsinki-päivään huipentuva Helsinki-viikko on saatu toteutettua, ja sitä ohjaa Helsingin kaupungin tapahtumayksikkö.
Helsinki-päivän ohjelmistosta ovat vastanneet 1990-luvulta lähtien kaupungin yksiköt ja erilaiset yhdistykset ja yritykset. Kaivopuiston maksuton Kaivopuiston kesäkonsertti on tapahtumista mahdollisesti parhaiten yleisön tiedossa.
Helsinki-päivien yhteydessä valitaan Stadin Kundi ja Stadin Friidu. Nimityksen jakaa Stadin Slangi ry.
Kaakkolampi (Keuruu, Tiusala)

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Hepolammen valuma-alueeseen (35.625) se kuuluu.
Velikoje Selo

Maantiede ja asutus

Velikoje Selon kunnan pinta-ala on 506,03 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Staraja Russan piirin Nagovon kuntaan, koillisessa Staraja Russaan, idässä Ivanovskojen kuntaan sekä etelässä Poddorjen ja lännessä Volotin piireihin. Pinta-alasta 50,2 % on maatalousmaata ja 43,7 % metsää. Seudun jokia ovat Ilmajärven vesistöön kuuluvat Krekša, Tuleblja, Vyderka, Sneža, Vezovaja, Morilka, Belka, Borovljanka, Hodolopka, Kirillovka, Skovorodenka, Korostovka, Dvinka, Holynja, Kamenka, Bystraja Holynja, Turenka ja Malaška.
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu Tulebljan asema ja 78 kylää: Aljoksino, Astrilovo, Baikovo, Baranovo, Bela, Berjozka, Bolšije Bory, Bolšije Gorki, Bolšoje Notškovo, Bortnikovo, Dedkovo, Dedova Luka, Dolžitsy, Dorohnovo, Dorožkino, Dreteno, Dubki, Flarjovo, Gatški, Goluzino, Grigorovo, Gruzovo, Hareno, Harušeno, Hilovo, Ilovets, Kalinovo, Karavajevo, Kobjakino, Korostova, Kortšovka, Kosino, Kosorovo, Krivets, Ljadinki, Lutški, Markovo, Mesjatsevo, Mežnik, Nefedjevo, Nehotitsko, Novaja Derevnja, Novinki, Ostryje Luki, Paryševo, Pašnikovo, Perevoloka, Pestovo, Petruhnovo, Polukovo, Pustoška, Retšnyje Kottsy, Rutšjevyje Kottsy, Sbyševo, Šeikino, Selkava, Sidorovets, Sopki, Sosnitsa, Sotsko, Starina, Štšetinkino, Susolovo, Sysonovo, Tarlajevo, Tšudinovo, Tuleblja, Turgora, Turovo, Vjatškovo, Vyderka, Vysokoje, Zabolotje, Zamošje, Zaretšje, Zeljonaja Dubrava, Žežvannikovo ja Žilino. Suurimmat asutuskeskukset ovat yli kolmensadan asukkaan Susolovo sekä yli kahdensadan asukkaan Bolšije Bory, Tulebljan asema ja Astrilovo. Kolmessatoista kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Astrilovon, Bolšije Boryn, Susolovon ja Tulebljan kunnat liitettiin Velikoje Seloon vuonna 2010.

Liikenne, talous ja palvelut

Kunnan läpi kulkee Bologojen ja Dnon välinen rautatie, jolla on Tulebljan asema ja kaksi pysäkkiä. Velikoje Selon kautta kulkevalta Staraja Russan ja Volotin väliseltä maantieltä on linja-autoyhteys myös Novgorodiin. Kylistä on kolme linja-autoreittiä Staraja Russaan.
Työvoimasta 69 % työskentelee kunnan ulkopuolella. Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat maa- ja metsätalous (29,6 %), koulutus (22,1 %) ja rakentaminen (20,8 %). Kunnassa toimii useita karjatiloja ja sikaloita, pellavankäsittelylaitos ja kaksi pientä sahalaitosta.
Palveluihin kuuluu neljä lastentarhaa, Astrilovon alakoulu sekä Bolšije Boryn, Susolovon ja Tulebljan keskikoulut, viisi kulttuuritaloa ja kirjastoa, lääkärin vastaanotto, kuusi lääkintäasemaa ja viisi postikonttoria. Vähittäiskaupasta vastaa piirin kulutusosuuskunta sekä joukko yksityisyrittäjiä.

Nähtävyydet

Seudulla sijaitsee useita muinaisia hautapaikkoja ja uhrikiviä. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluu Kosinon Pyhän Nikolauksen luostari kirkkoineen. Kunnan alueella on myös toisen maailmansodan muistomerkkejä.
Atakebune

Atakebunet (安宅船, atakebune) olivat japanilaisia 1500–1600-luvun sotalaivoja.
Sengoku-kaudella 1500-luvulla japanilaiset sotaherrat kävivät sotaa Japanin herruudesta ja rakennuttivat suuria, useiden satojen laivojen kokoisia rannikkolaivastoja. Suurimpia näistä rannikkolaivoista kutsuttiin Atakebuneiksi.
Näiltä ajoilta näyttäisivät olevan myös ensimmäiset panssarilaivat, kun Oda Nobunaga, japanilainen daimio, rakennutti vuonna 1576 kuusi rautapanssaroitua Ōatakebunea (大安宅船). Näitä laivoja kutsuttiin myös nimellä "Tekkōsen" (鉄甲船, kirjaimellisesti "rautapanssaroitu laiva") ja ne oli varustettu useilla tykeillä sekä hakapyssyillä. Näillä aseilla ne pystyivät upottamaan isommat mutta panssaroimattomat alukset, joita vihollinen käytti. Niiden avulla Oda-klaani onnistui lyömään Mori-klaanin Kizu-joen suun taistelussa, Osakassa vuonna 1578.
Näitä laivoja pidettiin enemmänkin kelluvina linnoituksina kuin varsinaisina laivoina, ja niitä käytettiin vain rannikoilla. Atakebunet liikkuivat airojen avulla.
Myllyjärvi (Iitti)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,9 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Mankalan Arrajärven alueeseen (14.122) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 80,9 metriä mpy.
Edward A. Murphy

Edward Aloysius Murphy Jr. (11. tammikuuta 1918 Panaman kanavavyöhyke – 17. heinäkuuta 1990) oli yhdysvaltalainen ilmailu-insinööri joka on parhaiten tunnettu Murphyn laista, jossa todetaan, että "Jos on olemassa enemmän kuin yksi tapa tehdä työtä, ja yksi niistä tavoista johtaa katastrofiin, niin joku tekee sen tällä tavalla."
Murphy syntyi Panaman kanavavyöhykellä vuonna 1918. Suoritettuaan New Jerseyn lukion, hän pääsi Yhdysvaltain sotilasakatemiaan West Pointiin. Samana vuonna hänet nimitettiin upseeriksi Yhdysvaltain maavoimiin ja hän suoritti lentäjäkoulutuksen Army Air Corpsissa vuonna 1941. Toisen maailmansodan aikana hän palveli Intiassa, Kiinassa ja Burmassa (nykyisin Myanmar).
Funktionaalinen finanssi

Funktionaalinen finanssi on keynesiläisen taloustieteilijän Abba P. Lernerin kehittämä taloustieteen teoria, joka perustuu kansantalouden kokonaiskysynnän ja chartalismin käsitteisiin.
Sen mukaan valtion tulisi suunnitella finanssipolitiikkansa saavuttaakseen määritellyt tavoitteet, kuten talouskasvun, täystyöllisyyden ja alhaisen inflaation.

Käyttöhistoria

Lernerin ideat olivat laajimmin käytössä toisen maailmansodan jälkeisen talousbuumin aikana 1950–1973, jolloin niistä tuli oppikirjaesimerkki keynesiläisestä taloustieteestä ja myös talouspolitiikan perusta. Joten kun keynesiläinen politiikka tuli arvostelun kohteeksi 1960-luvun lopussa ja 1970-luvun alussa Lernerin ideat funktionaalisesta finanssista olivat kovimman arvosteluryöpyn kohteena.
Funktionaalinen finanssi menetti suosionsa politiikan perustana koska se ei näyttänyt johtava haluttuihin lopputuloksiin. Erityisesti tavoitteeksi valittu kolmen prosentin työttömyysaste ja alhainen inflaatio vaikuttivat mahdottomilta saavuttaa yhtäaikaisesti. Lernerin oppi funktionaalisesta finanssista ei kerro mikä on alhaisin työttömyysaste joka voidaan inflaatiota kiihdyttämättä saavuttaa, eikä sitä mitä pitäisi tehdä jos molempia, alhaista inflaatiota ja työttömyyttä ei voida saavuttaa.
Lerner tunnusti nämä puutteet ja kehitti makrotaloustieteen teoriaansa käsittämään moninaiset tasapainotilat ja tarjontapuolen inflaation. Mutta siihen mennessä keynesiläinen taloustiede oli jo pudonnut pois valtavirrasta.
Bornholmin itsehallintopuolue

Historia

Bornholm on osa entisiä Tanskan alueita, joista monet olivat pieniä valtakuntia tai päällikkökuntia. Pääsyy puolueen toiminnalle on, että Bornholmilla oli oma kuningas Viikinki-aikoina.
Toisen maailmansodan jälkeen Bornholm koki väestönrakenteen vähenemisen väkiluvun laskun, syntyvyyden vähentymisen ja työllisyysongelmien kanssa. Näiden syiden ja Bornholmin hallitukselle maksamien verojen takia Tonny Borrinjaland perusti Bornholmin itsehallinto puolueen 1990-luvun alkupuolella. Perustamisensa jälkeen puolue on ollut mukana kuusissa kunnallisvaaleissa. Vuonna 2009 se sai yhteensä 299 ääntä ja vuonna 2013 190 ääntä. 
Vuoden 2014 Skotlannin kansanäänestyksen itsenäisyydestä aikana puolue ilmaisi sympatiaa Skotlannille ja totesi, että Bornnholmin pitäisi ottaa mallia Skotlannilta. Borrinjaland sanoi, että Bornholmin pitäisi ottaa mallia myös Maltalta ja Singaporelta. 
Borrinjaland suosii Bornholmin murteen säilyttämistä, ja hän on aikonut jopa kääntää Uuden testamentin murteelle.
Erakkorapu (lyhytelokuva)

Erakkorapu on Kai Lehtisen onhjaama lyhytelokuva vuodelta 1998. Se kertoo epämodernista Asko-nimisestä miehestä, joka säilyttää  luonnonläheissen elämänuskonsa koettelemustenkin keskellä. Pääosia näyttelevät Taisto Reimaluoto ja Kati Outinen. Elokuva sai jaetun pääpalkinnon Brestin lyhytelokuvajuhlilla.
Vanhurskaat kansakuntien joukossa

Vanhurskaat kansakuntien joukossa (kansojen oikeamieliset, hepr. ‏חסידי אומות העולם‎, Chasidei Umot haOlam, engl. Righteous among the Nations, saks. Gerechte unter den Völkern) on alkujaan teologinen käsite, jolla juutalaisuudessa viitataan juutalaisten lakien mukaan oikeudenmukaisesti ja jumalaapelkääväisesti eläviin pakanoihin (ei-juutalaisiin). Juutalaisen perinteen mukaan Tooran, Mišnan ja Gemaran sisältämät mutkikkaat lait kuuluvat vain juutalaisten noudatettaviksi, mutta ei-juutalainenkin voi yleisiä eettisiä periaatteita noudattamalla olla juutalaisen teologian tarkoittamassa mielessä oikeamielinen.

Holokaustin jälkeen nimetyt

Toisen maailmansodan jälkeen käsite on laajennettu koskemaan erityisesti niitä ei-juutalaisia, jotka oman henkensä uhalla pelastivat natsien uhkaamia juutalaisia. Vuodesta 1963 alkaen Israelin korkeimman oikeuden johtama komissio on myöntänyt tämän arvon asianmukaisesti ansioituneille henkilöille. Arvon saaneille myönnetään heidän nimellään varustettu mitali kunniakirjoineen. Sen lisäksi he saavat nimeään kantavan laatan Yad Vashemin Vanhurskaiden lehtoa kiertävään kunniamuuriin. Aiemmin he saivat istuttaa nimikkopuun Vanhurskaiden lehtoon, mutta tilanpuutteen vuoksi tästä menettelystä on jouduttu luopumaan. Vanhurskailla on myös oikeus saada terveydenhoitoa, eläkettä, taloudellista apua ja turvapaikka Israelista.
Vuonna 2004 Vanhurskaiksi kansakuntien joukossa oli julistettu 20 205 henkilöä. Suurin edustettuna ollut yksittäinen kansakunta oli Puola, jonka kansalaisia oli yli neljännes tämän arvon saaneista. Tunnettuja kunnian saaneita ovat muun muassa saksalainen liikemies Oskar Schindler ja ruotsalainen diplomaatti Raoul Wallenberg. Listalle on päässyt 70 muslimia. Ensimmäinen arabi, joka on nimetty ehdokkaaksi on tunisialainen Khaled Abdul-Wahab.

Tuntemattomat auttajat

Kaikki juutalaisia holokaustin aikana auttaneet ja pelastaneet eivät tule nimetyksi kunnianosoituksen saajiksi. Suurimpana syynä todisteiden puute, sillä auttaminen tapahtui yleensä täysin salassa ympäröivältä yhteiskunnalta. Juutalaisen hengen pelastanut henkilö voidaan nimittää vanhurskaaksi kansakuntien joukossa, vaikka pelastettu toisessa yhteydessä olisikin kuollut holokaustin aikana. Useissa tapauksissa molemmat, sekä autettu että auttaja, jäivät yhdessä kiinni, ja vainoajat surmasivat molemmat. Siksi todistus useiden auttajien pelastusyrityksistä ei tullut tietoon. 
Tuntemattomille auttajille on Vanhurskaiden tielle pystytetty "Nimettömien pelastajien muistomerkki". Sholo Selingerin punagraniitista veistämä muistomerkki paljastettiin 1987.
Rinnakkaisjulkaiseminen

Rinnakkaisjulkaiseminen (tai rinnakkaistallentaminen, engl. "Green Open Access") tarkoittaa prosessia, jossa tutkijat tallentavat tieteellisissä aikakauslehdissä julkaistujen artikkeliensa "final draft" -versiot avoimeen julkaisuarkistoon (esim. yliopistojen julkaisuarkistot), missä artikkelit ovat verkossa kaikkien saatavilla.
Rinnakkaisjulkaisemiseen saattaa sisältyä ehtoja ja kustantajan määrittelemiä rajoituksia. Verkkopalvelusta SHERPA/RoMEO voi katsoa, mitkä tieteelliset lehdet sallivat rinnakkaisjulkaisemisen.
Juutalaisasutus keisarillisessa Japanissa

Ennen toisen maailmansodan alkua ja sen aikana Japaniin ja sen miehittämille alueille Kiinassa asutettiin juutalaisia. Samaan aikaan Euroopassa juutalaisuusvastaisuus kasvoi ja johti lopulta holokaustiin.
Huolimatta siitä, että on vain vähän todistusaineistoa siitä, että japanilaiset missään vaiheessa suunnittelivat juutalaisvaltion tai autonomisen juutalaisalueen perustamista, rabbi Marvin Tokayer ja Mary Swartz laativat aiheesta osin fiktiivisen teoksen nimeltä "The Fugu Plan" vuonna 1979. Teoksessa Tokayer ja Swartz nimeävät Fugu-suunnitelmaksi joukon 1930-luvulla kirjoitettuja muistioita, joissa ehdotetaan saksalaisten vainoa pakenevien juutalaisten asuttamista japanilaisille alueille. Ajatuksen kannattajat pitivät suunnitelmaa riskialttiina, mutta arvioivat sen tarjoavan mahdollisia hyötyjä. Suunnitelma nimettiin japanilaisen Takifugu rubripes pallokalan mukaan.
Tokayer ja Swartz perustavat väitteensä kapteeni Koreshiga Unuzikan antamiin lausuntoihin. Heidän mukaan suunnitelmaa hahmoteltiin ensimmäisen kerran vuonna 1934 ja lopullisen muodon se sai vuonna 1938. Kolmen vallan sopimuksen allekirjoittaminen vuonna 1941 kuitenkin esti suunnitelman täydellisen toteuttamisen.
Jerusalemin heprealainen yliopiston professori Ben-Ami Shillonyn mukaan Tokyaerin ja Swartzin käyttämät väitteet on irrotettu asiayhteydestään ja heidän käyttämänsä käännökset olivat puutteellisia. Shillony kyseenalaistaa sen suunnittelivatko japanilaiset missään vaiheessa juutalaisvaltion tai autonomisen alueen perustamista.
Pakotie tukossa

Pakotie tukossa (engl. No Road Back) on vuonna 1957 julkaistu rikoselokuva. Elokuvan pääosia esittävät Skip Homeier, Paul Carpenter, Patricia Dainton, Norman Wooland, Margaret Rawlings, Eleanor Summerfield, Alfie Bass ja Sean Connery. Elokuvan on ohjannut Montgomery Tully.
Vatjärvi

Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,8 metriä mpy.
Fernando Varela

Ura

Varela on Sevillaisen Real Betisin kasvatti. Ensiesiitymisensä edustusjoukkueessa hän teki kaudella 1996–1997 1–1-tasapeliin päättyneessä ottelussa Valenciaa vastaan.
Vietettyään kuusi kuukautta lainalla Segunda Divisiónissa pelanneessa Extremadurassa, seuraavalla kaudella 2001–2002 hän onnistui vakiinnuttamaan paikkansa pelaavassa kokoonpanossa. Otteluita kauden aikana kertyi yhteensä lopulta 25. Viiden kauden aikana Betisissä Varela onnistui maalinteossa vain kolmesti, mutta kyseiset maalit olivat näyttäviä muun muassa Barcelonaa vastaan, jossa hän lähti kuljettamaan palloa omalta kenttäpuoliskolta ja harhautti viisi vastustajaa, jonka jälkeen laukoi pallon vasemmalla jalallaan maalin yläkulmaan. Kaudella 2005–2006 hän laukoi upean volleyn paikallisvastustaja Sevillan verkkoon.
Kaudeksi 2006–2007 Varela siirtyi Mallorcaan. Hänen alkunsa joukkueessa oli vaikea, ensimmäisien 11 ottelun aikana hän sai kaksi punaista korttia. Tämän jälkeen hänen otteensa kuitenkin paranivat ja kauden loppua kohti hän nousi joukkueen hyökkäyspelin avainpelaajaksi keskikentän oikealla laidalla. Kauden aikana Varela onnistui maalinteossa kolmesti, yksi maaleista syntyi kauden päätösottelussa mestaruudesta taistellutta Real Madridia vastaan. Mallorca siirtyi hänen maalillaan 1–0-johtoon, mutta lopulta kuitenkin Real Madrid nousi ottelussa 3–1-voittoon.
Seuraavalla kaudella 2007–2008 hän onnistui 11. marraskuuta 2007 pelatussa ottelussa jälleen maalinteossa Real Madridia vastaan, tällä kertaa kahdesti. Ottelu päättyi lopulta madridilaisseuran 4–3-voittoon.
District Six

District Six (Sixth Municipal District of Cape Town) oli Kapkaupunkiin vuonna 1867 perustettu asuinalue, jossa alun perin asui monietninen joukko vapautettuja orjia, kauppiaita, käsityöläisiä ja siirtolaisia.
1960-luvulla alue oli vireä monikulttuurinen ja -etninen alue, jonka merimieskapakat, taidegalleriat, vilkkaat torit ja lukuisat kahvilat muistuttivat Amsterdamin punaisten lyhtyjen aluetta. Vuonna 1966 alue julistettiin ryhmäaluelain nojalla valkoiseksi alueeksi. Kaikkien ei-eurooppalaisten oli lähdettävä, mutta valkoiset saivat jäädä. Hallitus pakkolunasti koko alueen 1970 ja vuoteen 1981 mennessä koko alue oli purettu. Yli 60 000 ihmistä pakkosiirrettiin pois autiolle Cape Flatsin alueelle ja alueen rakennukset jyrättiin maan tasalle.