Voltti (akrobatia)

Voltti (virallisesti kerävoltti) on akrobaattinen liike, jossa ihminen pyörähtää ilmassa täyden kierroksen sivuttaisakselinsa ympäri. Voltti suoritetaan yleensä hyppäämällä ilmaan ja pyöräyttämällä jalat pään yli ”toiselle puolelle”. Voltti voidaan tehdä sekä etu- että takaperin, mutta todellisuudessa mikä hyppy tahansa, missä jalat menevät pään yli hyppääjän akselin ympäri, on voltti. Volttia ja sen variaatioita käytetään useissa urheilulajeissa.

Voltit eri lajeissa

Jonkilaisia voltteja esiintyy monissa liikuntalajeissa, esimerkiksi teamgymissä trampoliinivoimistelussa, akrobatiavoimistelussa, trikkaamisessa, telinevoimistelussa ja free runningissa.
Myös parkouraajat tekevät usein voltteja harrastaessaan lajia, vaikkei voltti ”turhana” liikkeenä parkourin etenemiskeskeiseen ideologiaan sovikaan (erittäin harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta). Parkourin sukulaislaji free running keskittyy enemmän näyttävyyteen. Siinä voltit ovat hyvin tavallisia, ja niistä esiintyy paljon erilaisia variaatioita.
Trampoliinivoimistelussa voltteja tehdään yleensä ”comboina”, eli monta useita voltteja peräkkäin ilmassa. Voltti kuuluu tehdä siinä puhtaasti. Telinevoimistelussa voltti tehdään myös puhtaasti, eli perusvoltti on yleensä suorana ylös, kerä, suorana alas. Trikkauksessa voltti tehdään paljon omatyylisemmin, rennommin ja näyttävämmin.

Voltin tekeminen ja harjoittelu

Voimisteluliikkeenä voltti on vaativa. Sen harjoittelu on syytä aloittaa veteen tai pehmusteisiin. Trampoliinin tai ponnistuslaudan käyttö auttavat harjoittelua alkuvaiheessa. Takaperinvoltin harjoitteluun riittää osaavan valmentajan liikesarjassa auttaminen. Volttia voi hyvin alkaa opettaa noin 6-vuotiaalle lapselle jos lapsen kimmoisuus (ponnistusvoima) on riittävä.

Etuperinvoltti

Etuperin tehtävää volttia edeltää yleensä vauhdinotto, vaikka taitava voimistelija pystyy tekemään etuperinvoltin myös paikaltaan. Vauhdinotto päättyy tasajalkaponnistukseen ylöspäin, jossa käsillä tai hartioilla vahvistetaan ponnistusta. Ponnistus tulisi suuntautua vinosti eteenpäin vartalo suorana. Yleinen virhe on liiallinen vartalon kulma eteenpäin. Ponnistuksessa kädet voidaan tuoda etukautta ylös, kuten tällä sivulla olevassa animaatiossa tehdään, alakautta taaksepäin kädet 90 asteen koukussa, alakautta taakse suorana tai sivulle. Hyvällä vauhdilla pelkkä hartioiden nosto on riittävä liikkeen suorittamisen kannalta. Päänasento ohjaa vartalon pyörähdysliikettä. Mitä pystymmässä pää on, sitä pystympään liike pyrkii ohjautumaan. Pään liiallinen pystyasento toisaalta vastustaa pyörähdysliikettä. Oikea päänasento ponnistushetkellä onkin katse suoraan eteenpäin, leuka normaaliasennossa tai hieman normaaliasentoa alaspäin. Ponnistuksen jälkeen liike lähtee kiertämään hartioiden ympäri. Samalla voimistelija vie jalkoja kerälle liikesuunnan mukaisesti. Koukistaminen ei saa tapahtua rintakehää vasten, koska se on vastoin liikerataa. Sivulla olevasta animaatiosta on hyvä tarkastella koukistamista kiinnittämällä huomio polviin. Liikesarjan puolivälin jälkeen voidaan alkaa avata kerää. Mitä korkeampi voltti on, sitä aikaisemmin kerä voidaan avata.
Valmentamisessa valmentaja vie ennen ponnistusta vasemman käden voimistelijan vatsalle ja ponnistuksen jälkee oikean käden niskaan. Vasemmalla tuetaan liikkeen korkeutta ja oikella varmistetaan liikeen pyöriminen.
Permannolla suoritettava voltti vaatii noin 30 avustettua suoritusta ennen kuin voimistelija kykenee (=uskaltaa) tehdä sen itsenäisesti.

Taittovoltti

Taittovolttiin lähdetään samalla tavalla kun kerävolttiinkin, eli tuodaan jalat pään yli. Kerävoltin sijasta, taittovoltissa otetaan pohkeista kiinni, ja pyöritetään siinä asennossa voltti. Taittovolttia voi harjoitella ilman apuakin, ja se pyörii yleensä todella helposti. Taittovoltin suurimpia haasteita on pitää taitto-asento ilmassa pyörimisen ajan. Ensimmäiset kerrat taittovolttia tehdessä saattavat tuntua pelottavalle, mutta taittovoltti on ihan samanlainen, kuin kerävolttikin, paitsi taittovoltissa otetaan eri paikasta jalkoja kiinni.