google/wiki40b huggingface dataset:
Painokytkin

Painokytkin (painike) on sähkömekaaninen kytkin, joka toimii nappia painamalla. Painokytkimiä on lukittuvia ja lukkiutumattomia, mutta sopivan elektroniikan välityksellä on mahdollista matkia lukittuvaa kytkintä lukkiutumattomalla kytkimellä. Periaatteessa matkapuhelimenkin näppäimistön nappuloita voi ajatella painokytkimiksi ja ohjelmallisesti voidaan vaikka valikossa siirtyä kohdasta toiseen saman painikkeen kautta. Eräs tyypillinen sovellus on ovikellon yhteydessä käytettävä lukkiutumaton painokytkin.
Lukkiutuvia painokytkimiä voidaan käyttää esimerkiksi tietokoneiden on/ei-painikkeissa.
Digitaalitekniikassa voidaan tarvittaessa käyttää painokytkimen yhteydessä elektroniikkaa, joka poistaa kytkentävärähtelyt. Esim. jos digitaalinen laskuri laskee yhdellä napin painalluksella yhdellä ylöspäin, laskentoja voi todellisuudessa olla useita, vaikka kerran nappia painettaisiin, mikäli kytkinvärähtelyjä ei elektronisesti poisteta.
Bruno Nurmi-Johansson

Bruno Nurmi-Johansson (3. syyskuuta 1900 – 12. maaliskuuta 1979) oli taiteilijanimeä Mr. Bruno käyttänyt suomalainen taikuri ja vatsastapuhuja.
Nurmi toimi nuorena järjestäjänä ja apulaisohjaajana teattereissa ja elokuva-alalla. Hän oli myös mukana järjestäjänä ja kuuluttajana useiden ulkomaisten sirkusseurueiden Suomen-kiertueilla. Nurmi ryhtyi taikuriksi ja vatsastapuhujaksi 1930-luvulla ja hän esiintyi muun muassa sotavuosina viihdytyskiertueiden mukana rintamalla. Sotien jälkeen Nurmi jatkoi taikurina ja vatsastapuhujana, ja hän toimi myös muun muassa Sirkus Sariolan kiertueilla juontajana.
Nurmi sai 1974 ensimmäisenä suomalaisena sirkustaiteilijana valtion taiteilijaeläkkeen.
Tero Mölsä

Tero Sulevi Mölsä (s. 2. lokakuuta 1951 Orimattila) on maanviljelijä, joka valittiin eduskuntaan keskustapuolueesta 1991. Kaksien seuraavien vaalien jälkeen (1995 ja 1999) hän nousi eduskuntaan varaedustajan paikalta Paavo Väyrysen tilalle. Mölsä on toiminut myös Orimattilan kunnallispolitiikassa ja ollut Keskustan Uudenmaan piirin puheenjohtaja. Hän on valmistunut agrologiksi Hyvinkään maatalousopistosta vuonna 1975.
Mölsän vanhemmat ovat maanviljelijä Olavi Mölsä ja emäntä Annikki o.s. Pakkanen. Hänen puolisonsa on lastenhoitaja, emäntä Hannele Marjo Katriina o.s. Kuusisto vuodesta 1979. Perheessä on viisi lasta.
Peter Ludwig von der Pahlen

Peter Ludwig Alexeyevich von der Pahlen (28. heinäkuuta 1745 Palmse, Viro – 25. helmikuuta 1826 Jelgava Latvia) oli venäläinen kreivi, baltiansaksalainen tuomari, Venäjän ulkoministeri, Venäjän lähettiläs Tukholmassa sekä Baltian kenraalikuvernööri. 
Hän toimi Venäjän ulkoasiainkollegion presidenttinä. Hän sai ylennyksen kenraaliksi 1798. Seuraavana vuonna 1799 Venäjän keisari Paavali I korotti hänet ja kaikki hänen jälkeläisensä kreiviluokaan. Tämän jälkeen Peter toimi Pietarin kenraalikuvernöörinä vuosina 1798–1801. Peter Ludwig von Pahlen johti vuonna 1801 Paavali I:;tä vastaan solmittua salaliittoa, ja hänellä oli keskeinen osuus keisari Paavalin murhassa. 
Hänen isänsä oli nimeltään Arend Diedrich von der Pahlen. Kreivi ja diplomaatti Peter von der Pahlen oli hänen poikansa.
Quebec

Kulttuuri

Quebecin kanadanranskalainen kulttuuri on perua Uuden Ranskan siirtomaan ajalta 1600- ja 1700-luvuilla. Alueen väestöstä 82 prosenttia puhuu äidinkielenään ranskaa, joten ranskalaisuudella on vahva vaikutus alueella. Tämä on näkynyt muun muassa pyrkimyksinä erota muusta Kanadasta. 1960-luvulla terroristiryhmä Front de libération du Québec ajoi tätä vuosikymmenen pituisella terrorikampanjalla. Quebecin itsenäisyydestä järjestettiin ensimmäisen kerran kansanäänestys 1980. Toinen eroamisesta järjestetty kansanäänestys 30. lokakuuta 1995 hylkäsi eroamisen Kanadasta pienellä erolla (50,6 % ei, 49,4 % kyllä).
27. marraskuuta 2006 Kanadan parlamentti hyväksyi lain, joka määrittelee québeciläiset omaksi kansakunnaksi Kanadan sisällä. 
Inuiteille (eskimot) on perustettu Quebecin pohjoisosaan kolmasosan provinssin pinta-alasta kattava itsehallintoalue Nunavik (vrt. Nunavut). Nunavik kuuluu edelleen Quebeciin, eli se ei ole itsenäinen provinssi eikä territorio.

Hallinto

Quebec on provinssi, mikä tarkoittaa että sillä on laaja itsehallinto. Provinsseilla on oma verotus ja lainsäädäntö, sillä ne huolehtivat itse muun muassa järjestyksestä, paikallisesta infastruktuurista, luonnonvarojen käytöstä, koulutuksesta ja terveydenhuollosta. Provinsseilla on omat perustuslait, jotka eivät kuitenkaan saa olla ristiriidassa liittovaltion perustuslain kanssa. Sama koskee muuta lainsäädäntöä.
Britannian kruunun edustaja ja provinssin päämies on varakuvernööri, jonka nimeään viideksi vuodeksi kerrallaan Kanadan kenraalikuvernööri konsultoituaan Kanadan pääministeriä. Quebecillä on 24 edustajaa maan parlamenttiin senaatissa ja 78 edustajaa edustajainhuoneessa.
Provinssin lait säätää Quebecin parlamentti (ranskaksi Assemblée nationale du Québec). Yksikamarisen parlamentin 125 jäsentä valitaan vaaleilla neljän viiden vuoden välein. Vaalit voittaneen puolueen johtajasta tulee Quebecin pääministeri, ja hän valitsee hallituksen. Varakuvernöörin tehtävä on vahvistaa parlamentin lait ja säädökset sekä edustaa Quebecia provinssin ulkopuolella.
Quebecissä on kolme tuomioistuinta, jotka ovat Quebecin tuomioistuin (Cour du Québec), ylioikeus (Cour Supérieure) ja vetoomustuomioistuin (Cour d'appel). Näiden tuomioistuinten yläpuolella on vielä liittovaltion korkein oikeus.
Quebec on jaettu seitsemääntoista hallinnolliseen alueeseen. Alueet on jaettu 86:een aluekuntaan ja kahdeksantoista aluekuntaa vastaavaan alueeseen. Näiden rinnalla Quebecissä toimii myös kaksi metropolihallintoa. Paikallistasolla alin hallinnollinen jako on kuntajako, joka jakaa aluekunnat 1 111 kuntaan.

Itenäisyyspyrkimykset

Quebecissä on ollut itsenäisyyspyrkimyksiä, sillä provinssin asukkaista suurin osa puhuu ranskaa ja on katolilaisia. Kun itsenäisyysäänestys järjestettiin 1980, itsenäisyyttä vastusti 58 prosenttia äänestäneistä. Lokakuussa 1995 järjestetyissä vaaleissa yhtenäisyyttä kannatti 50,6 prosenttia ja itsenäisyyttä 49,4 prosenttia. Äänimäärässä ero oli 53 000. Äänestysprosentti oli 93,5.
Kalevi Suomela

Martti Kalevi Suomela (s. 4. helmikuuta 1939 Helsinki) on suomalainen rauhanliikkeen aktivisti, vapaa kirjoittaja ja kolumnisti, joka teki työuransa osuusliike Elannon, E-instituutin ja Kulutusosuuskuntien Keskusliiton palveluksessa. Hän oli keskeinen vaikuttaja Suomen 1960-luvun radikaalissa opiskelijaliikkeessä. Entinen pääministeri ja SDP:n puheenjohtaja Paavo Lipponen on elämäkerrassaan luonnehtinut Kalevi ja Helena Suomelan Helsingin Fredrikinkadulla sijainnutta kotia 1960-luvun opiskelijaradikalismin keskipisteeksi, jossa kokoontuivat liikkeen merkittävimmät hahmot.

Elämä

Suomela opiskeli aluksi Liikemiesten Kauppaopistossa ja vuodesta 1960 lähtien sosiologiaa Helsingin yliopistossa. Vuonna 1963 hän oli mukana perustamassa Sadankomiteaa, jonka ensimmäiseksi puheenjohtajaksi hänet myös valittiin. Suomela toi ajatuksen järjestöstä Englannista Suomeen yhdessä Osmo Apusen kanssa. Hän kuuluu lisäksi Sadankomitean kustantaman Ydin-lehden sekä 1968 ilmestymisensä aloittaneen Filmihullu-lehden perustajiin.
Suomen Rauhanliiton puheenjohtajana Suomela toimi vuodet 1994–2009 ja on nykyään yhdistyksen kunniapuheenjohtaja. 
Politiikassa hän on ollut mukana SKDL:ssä, johon hän liittyi vuonna 1969, sekä myöhemmin Vasemmistoliiton riveissä. Suomela  oli SKDL:n puoluehallituksen ja -valtuuston jäsen 1969–1990. Hän oli myös SKDL:n Sosialistien yhteistyötoimikunnan varapuheenjohtaja 1970-luvulla ja SKDL:n sosialistien toimikunnan puheenjohtaja sekä varapuheenjohtaja 1980-luvulla.
Foxfire (vuoden 1996 elokuva)

Juoni

Neljän epävarman lukiolaistytön elämä muuttuu täysin, kun luokkaan tulee nuori kapinallinen ja salaperäinen Legs Sadovsky. Tyttöporukan uusi johtaja auttaa kostamaan kopeloiville miesopettajille, mutta lopulta tytöt ajautuvat vaaralliselle kokeilujen tielle.
Borgit

Borgit ovat Star Trek -sarjan kuvitteellinen avaruusolentolaji. Ne ovat kyberneettisiä olioita ja alun perin lähtöisin Delta-kvandrantista. Borgit ovat puoliksi humanoideja, puoliksi koneita ja valloittavat maailmoja sulauttamalla ne itseensä. Niiden alukset ovat kuutioiden ja pallojen muotoisia. Ensimmäisen kerran borgit esiintyivät sarjan Star Trek – uusi sukupolvi jaksossa "Borgien armoilla" ("Q Who?"), jossa Q-niminen avaruusolento heitti Enterprise-D:n miehistöineen borgien kuution tielle tuhansien valovuosien päähän J-25-tähtijärjestelmään. Seuraavan kerran ne kohdattiin jaksossa "Maailmoista paras" ("The Best of Both Worlds"), jossa kapteeni Jean-Luc Picard siepattiin borgien kuutioon, ja hänestä tuli borgien Locutus. Ne olivat merkittävässä roolissa myös elokuvassa Star Trek – ensimmäinen yhteys, jossa borgit kuningattarensa johtamina matkustivat ajassa estämään ensimmäisen yhteyden ihmisten ja vulkaanien välillä. Myöhemmin borgeja on nähty muissakin Star Trek -sarjoissa. Voyagerissa niitä nähtiin usein, ja tulipa naispuolisesta borgista Seven of Ninesta jopa Voyagerin miehistön jäsen.
Kaarlo Vaala

Kaarlo Oskar Eino Vaala (vuoteen 1924 Vihervirta; 15. tammikuuta 1899 Turku – 13. tammikuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen sotilas ja kenraaliluutnantti, joka toimi muun muassa rajavartiostojen päällikkönä.
Sisällissodassa 1918 Vaala oli vapaaehtoisena suojeluskunnassa plutoonanpäällikkönä. Vaala valmistui upseeriksi Tykistökoulusta 1918 ja kävi Sotakorkeakoulun 1924–1926 (yeleisesikuntaupseeri 1927). Vuosina 1920–1926 hän toimi nuorempana upseerina sekä patterin päällikkönä Jääkäritykistörykmentissä. 1926–1933 hän työskenteli yleisesikunnassa toimistoupseerina ja -päällikkönä. Varsinais-Suomen suojeluskuntapiirissä Vaala toimi piiripäällikkönä 1933–1940 sekä sodan aikaan myös Suojeluskuntien päällystökoulun johtajana 1940–1944.
Vaala oli talvisodassa jalkaväkirykmentin komentaja Keski-Kannaksella, jatkosodassa 1941–1942 JR 13:n rykmentinkomentaja Syvärillä. Päämajan komento-osaston päällikkö hän oli vuosina 1942–1945, rajavartiostojen päällikön apulainen 1945–1956 ja päällikkö 1956–1962.
Ylennykset: Vänrikki 1918, luutnantti 1920, kapteeni 1924, majuri 1927, everstiluutnantti 1933, eversti 1940, kenraalimajuri 1952, kenraaliluutnantti 1956.
James Doohan

James Montgomery Doohan (3. maaliskuuta 1920 – 20. heinäkuuta 2005) oli kanadalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi televisiosarja Star Trekin skotlantilaissyntyisenä konemestarina Montgomery ”Scotty” Scottina.
Doohan syntyi Vancouverissa. Toisessa maailmansodassa hän osallistui muun muassa Normandian maihinnousuun.
Star Trekin jälkeen Doohanin oli vaikea löytää töitä ja hän katkeroitui pitkäksi ajaksi uralleen lähtemättömän leiman antaneelle roolilleen. Vuonna 2004 hän sai Hollywood Walk of Fame -tähden. Vanhalla iällä hän sairasti muun muassa Parkinsonin tautia, diabetestä ja Alzheimerin tautia. Hänen kuolinsyykseen ilmoitettiin keuhkokuume ja Alzheimerin tauti.
Hänen ruumiinsa tuhkattiin ja tuhka siroteltiin sukkulalennolla avaruuteen hänen oman toiveensa mukaisesti.
S/S Lokki

S/S Lokki on vuonna 1913 rakennettu suomalainen sisävesihöyrylaiva. Laiva toimi ammattiliikenteessä matkustaja-aluksena vuoteen 1971 asti. Samana vuonna laiva muutettiin halkokäyttöisestä öljykäyttöiseksi. Laiva upposi Laitaatsillan telakalla vuonna 1997, eikä se ole sen jälkeen ollut liikenteessä.
Laiva nostettiin maalle loppuvuodesta 2005, ja sitä kunnostaa sen nykyinen omistaja. Laivasta on purettu kaikki puurakenteet ja seinät. Aluksen runko, höyrykone ja kattila on korjattu Billnäsissä, kansirakenteet ja sähköt ym. rakennettiin Helsingissä Hietalahdessa. Alus valmistui 2016 ja 2017 rekisteröitiin kaupalliseksi matkustaja alukseksi kotimaa 2 alueelle.
Cedar Park Center

Tapahtumat

18. helmikuuta 2011 areenalla järjestettiin vapaaotteluorganisaatio Strikeforcen ShoMMA-sarjaan kuuluva televisioitu tapahtuma. Sen pääottelussa ottelivat Lyle Beerbohm ja Pat Healy.
31. tammikuuta 2012 hallissa pelattiin koripallo-ottelu Austin Toros vs. Rio Grande Valley Vipers, jossa erityisenä vieraana olivat eri koulupiirit, kuten Hutto Middle School.
André Abegglen

Ranskassa

Abegglen voitti kaksi Ranskan mestaruutta FC Sochaux paidassa, vuosina 1935 ja 1938. Abegglen voitti myös maalikuninguuden 1935, kun hän iski 30 maalia 28 ottelussa.
Heikki Brotherus

Karl Henrik "Heikki" Brotherus (1. huhtikuuta 1909 Helsinki – 30. lokakuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, diplomaatti, lähetystöneuvos ja kirjailija.
Heikki Brotheruksen vanhemmat olivat professori Karl Robert Brotherus ja Vera Augusta Carlson. Hän pääsi ylioppilaaksi vuonna 1927 ja valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1932. Brotherus oli ulkoministeriön palveluksessa vuosina 1935–1960. Hän oli freelancerina vuosina 1960–1961 ja Apu-lehden erikoistoimittajana vuosina 1961–1963. Brotherus toimi vuodesta 1963 alkaen Suomen Kuvalehden toimituspäällikkönä.
Kesken jääneen diplomaattiuransa pohjalta hän käytti saamaansa kansainvälistä kokemusta hyväksi myös kirjallisessa muodossa. Hänet tunnettiin maltillisena kirjoittajana, joka kuvasi aikansa ilmiöitä ja suomalaisen sivistyneistön kehitystä. Hän myös suomensi kauno- ja tietokirjallisuutta.
Brotherus oli Helsingin suomalaisen klubin johtokunnassa 1973–1978 ja sen kunniajäsen vuodesta 1982.
Heikki Brotherus oli naimisissa vuodesta 1935 Katri Liisa Ignatiuksen kanssa. Heidän poikiaan ovat suurlähettiläs Tapani Brotherus ja suomentaja Matti Brotherus.
Pat Riggin

Patrick Michael Riggin (s. 26. toukokuuta 1959, Kincardine, Ontario, Ontario) on entinen kanadalainen jääkiekkomaalivahti. Hänen seurojaan NHL-liigassa olivat Atlanta Flames, Calgary Flames, Washington Capitals, Boston Bruins ja Pittsburgh Penguins. WHA-sarjassa hän edusti Birmingham Bulls -seuraa.
Hänet varattiin alkujaan London Knights -seurasta. Hänen isänsä Dennis Riggin pelasi joitain otteluita Detroit Red Wingsissä ja veli   Larry Riggin kuului hänkin London Knightsin organisaatioon 1970-luvulla.
Philippe de Clermont

Philippe de Clermont (1831–1921) oli ranskalainen kemisti, joka syntetisoi ensimmäisen organofosfaattiryhmän antikoliiniesteraasin; tetraetyylipyrofosfaatin (TEPP) yhdessä venäläisen Wladimir P. Moshninin kanssa. Hän työskenteli Charles-Adolphe Wurtzin laboratoriossa Pariisissa.
Petsi

Petsi on puunkäsittelyyn tarkoitettu vesi-, öljy- tai liuotinohenteinen väriaine, joka muuttaa puumateriaalin alkuperäistä väriä, jättäen kuitenkin sen syyrakenteen näkyviin.

Vesipetsi

Vesipetsi myydään joko valmiiksi veteen liuotettua tai värijauheena. Jauhe sekoitetaan lämpimään veteen ja värin voimakkuutta voi säädellä veden määrällä. Vesiohenteisella petsillä on kuitenkin taipumus nostaa puunsyiden päät pystyyn jättäen pinnan karheaksi. Siksi vesipetsattu pinta edellyttää yleensä huolellista hiontaa ennen viimeistä lakkauskerrosta. Petsattava pinta kannattaa kostuttaa vedellä ja hioa hienolla paperilla ennen petsausta.

Öljypetsi

Öljypetsi tunkeutuu syvälle puuhun ja kuivuu hitaasti, mikä helpottaa tasaisen lopputuloksen aikaansaamista myös suurille käsiteltäville pinnoille. Tästä syystä öljypetsiä käytetään usein esimerkiksi puulattioiden käsittelyyn.

Liuotinpetsi

Liuotinpetsi kuivuu nopeasti, eikä juuri nosta puun syitä pystyyn. Liuotinpetsien käyttö on työturvallisuussyistä vähentynyt merkittävästi ja myös niiden saatavuus on heikentynyt.
Lukas Moodysson

Karl Fredrik Lukas Moodysson (s. 17. tammikuuta 1969 Malmö, Ruotsi) on ruotsalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja kirjailija. Hänen tunnetuimmat elokuvansa ovat Fucking Åmål ja Lilja 4-ever. Ohjaajana Moodyssonilla on ollut merkittävä osuus ruotsalaisen elokuvan nostamisessa uuteen loistoon. Kirjailijana Moodysson on julkaissut runoja ja proosaa.

Ura

Lukas Moodysson  julkaisi ensimmäisen runokokoelmansa 17-vuotiaana. Vuonna 1989 ilmestyi romaani Vitt Blod. Moodysson opiskeli elokuvaohjausta Dramatiska Institutetissa Tukholmassa, jossa teki useita lyhytelokuvia.

Elokuvat

Kahden teinitytön suhteesta kertova Fucking Åmål oli Ruotsissa vuonna 1998 valtava menestys. Pari vuotta myöhemmin Kimpassa (Tillsammans) kertoi hippikommuunin yhteiselosta 1970-luvulla. Samasta tarinasta on tehty myös näytelmä. Molemmat elokuvat voidaan katsoa moraliteetteina, joissa on onnellinen loppu. 
Myös Moodysonin seuraava elokuva Lilja 4-ever sisältää sanoman, mutta sanoma on aiempaa moniselitteisempi. Samoin uskonnolliset teemat tulevat esille. Elokuva kertoo ”entisen Neuvostoliiton alueella” asuvasta Liljasta, joka jää yksin äidin muutettua Yhdysvaltoihin. Hänet huijataan prostituoiduksi Ruotsiin, mutta hän onnistuu pakenemaan huoneestaan ja hyppää sillalta.
Neljäs pitkä elokuva Ett hål i mitt hjärta (Reikä sydämessäni) on kuva- ja ääni-ilmaisultaan fragmentaarinen ”elokuvaessee”, jonka aiheita ovat muun muassa tosi-tv, pornografia, yksinäisyys ja ystävyys sekä isä-poikasuhteet. Moodyssonin omin sanoin elokuva käsittelee ”julkisen tilan seksualisoitumista”, mutta ei analyyttisesti vaan oireillen siitä itsekin. Myös vuonna 2006 valmistunut Container edustaa käsitteellisesti ja kuvallisesti kokeilevaa ilmaisua.
Moodyssonin 2009 valmistunut Mammutti on luonteeltaan enemmän surullinen kuin edellisten elokuvien tapaan vihainen. Kyseessä on globaali kertomus vanhemmista, jotka eivät ole läsnä lastensa elämässä.

Kirjalliset teokset

Isän aika (Döden & Co) kertoo isänsä kuoleman jälkeen surutyötä tekevästä miehestä Lucasista, jonka elämässä on yhteneväisyyksiä Moodyssonin kanssa mutta joka ei ole omakuva. Kirja syntyi, kun Moodysson yritti tehdä elokuvakäsikirjoitusta. Käsikirjoituksen teko ajatui karille, ja tuloksena oli kirja, jonka pohjana on sama aineisto.

Yksityiselämä

Moodysson asuu vaimonsa ja lastensa kanssa Malmössä.
Willi Krakau

Kilpa-autorakentaja

Krakau rakensi mainettaan 1940-luvun lopulla ja 1950-luvun alulla erikoiskilpa-autojen rakentajana, jotka joskus pohjautuivat BMW 328:aan ja joilla hän saavutti mainetta mm. Formula 2 -luokassa.

Urheilua moottoriradan ulkopuolella

Hän on harrastanut moottoriurheilun lisäksi muitakin urheilulajeja ja oli Saksan soutujoukkueessa Berliinissä pidetyissä vuoden 1936 kesäolympialaisissa.
Krakau kuoli Peinessä 26. huhtikuuta 1995.
Luuri

Luuri on puhelimen osa, jossa on sekä mikrofoni että kuuloke. Sankaluuri on päähän tai korvaan kiinnitettävä luuri. Luuri on yleensä kytketty johdolla varsinaiseen puhelinkoneeseen. Luuri ja puhelinkone voivat myös olla yhtenäinen laite. Langattomissa puhelimissa luuri on yhteydessä tukiasemaan radioaaltojen avulla.
Matkapuhelimiin kytkettäviä erillisiä luureja sanotaan myös HF-laitteiksi (engl. hands free). Matkapuhelimiin saa myös langattomia hands free -laitteita, jotka ovat yhteydessä kännykkään bluetooth-yhteyden avulla.
Luuri on alkujaan ollut nimitys kuulotorvelle.
Puhekielessä luureilla tarkoitetaan joskus myös studiotyyppisiä kuulokkeita.
Kristillinen transhumanismi

Kristillinen transhumanismi viittaa kristillisten ja transhumanististen ajatusten yhdistämiseen.
Kristillisessä transhumanismissa voidaan esimerkiksi yhdistää teknologinen singulariteetti kristinuskon oppiin viimeisistä päivistä. Toinen lähestymistapa on jumalallistumisen (lat. theosis) käsite. Kirkkoisä Irenaeus (noin 130–202) uskoi, että ihmisyys luotiin kypsymättömänä ja se oli Jumalan keino kasvattaa ihminen Jumalan kaltaiseksi pitkän ajan kuluessa. Tässä käsityksessä paha nähdään välttämättömänä kannustimena ihmisen moraaliselle kasvulle. Epätäydellinen maailma voidaan nähdä myös kannusteena tekniselle kehittymiselle.
Kristinuskossa ihminen vanhurskautetaan Jumalan armosta. Tämä voidaan nähdä kristillisessä transhumanismissa ihmisen biologisena kehittämisenä, jossa Jumala nostaa ihmisen ylös syntisyydestä ja jumalallistaa.
Papinkaulus

Papinkaulus on pappien käyttämä viran tunnus. Lähtökohtaisesti papin on käytettävä papinkaulusta ollessaan virkatehtävässä. Kauluksia on useita erilaisia, mutta yleensä papinkauluksella tarkoitetaan valkoista pantaa kaulan kohdalla.
Mönkijä

Mönkijä on nelipyöräinen, neli- tai takapyörävetoinen, yhdelle tai kahdelle henkilölle tarkoitettu moottoroitu maasto- tai liikenneajoneuvo, joka on suunniteltu kulkemaan huonossakin maastossa. Mönkijästä käytetään myös nimitystä ATV, englannin kielen sanasta all-terrain vehicle, "kaikkien maastojen ajoneuvo".
Mönkijöitä on nelipyöräisen lisäksi myös kolmi-, kuusi- ja kahdeksanpyöräisiä. Niillä on yleensä yksi- tai kaksisylinterinen 40–1 000 cm³ polttomoottori. Suuremmat moottorit ovat yleensä nelitahtisia. Mönkijöissä on matalapaineiset, ajoneuvon kokoon suhteutettuna suuret renkaat. Mönkijöitä on myös tieliikenteeseen rekisteröityjä, ja jotkut tieliikennemönkijät on rekisteröity kahdelle henkilölle. Vaihteistona on usein CVT-variaattori.

Käyttö

Mönkijöiden kehittyessä niitä on alettu käyttää yhä enemmän hyötyajoneuvoina ja työkoneina. niihin on saatavissa erilaisia peräkärryjä tavaran kuljettamiseksi maastossa ja työkaluja, kuten lumiauroja ja maa- ja metsätalousvarusteita. Mönkijän etuna vaikeakulkuisessa maastossa on traktoriin verrattuna pieni paino ja maastoon jäävät vähäiset jäljet esimerkiksi metsätraktorin jälkiin verrattuna.
Suurin osa mönkijöistä on kuitenkin huvikäytössä. Mönkijöiden huvikäytön haittoja ovat ympäristötieteen dosentti Heikki Simolan mukaan luonnon kuluminen etenkin soilla ja kallioilla ja myös puiden vaurioituminen. Ongelmallisia ovat myös luontoa pahoin kuluttavat mönkijätapahtumat. Samoin hiukkaspäästöt mönkijöissä ovat autoihin nähden jopa viisikymmenkertaiset ajettua kilometriä kohti. Vuoteen 2007 mönkijäturmissa oli Suomessa kuollut kahdeksan ihmistä. Muun muassa näillä perusteilla mönkijä valittiin vuoden turhakkeeksi Suomen Luonto -lehden järjestämässä äänestyksessä vuonna 2007.

Turvallisuus

Onnettomuustutkijat suosittelevat niihin turvarakennetta. Turvakaari suojaa vakavilta onnettomuuksilta mönkijän kaatuessa. Kypärän käyttö on vuodesta 2016 alkaen pakollista, ellei turvarakennetta ole. Joulukuussa 2018 kuoli varusmies Arctic Shield 18 -harjoituksessa, kun mönkijä kaatui liukkaassa rinteessä ja hän jäi sen alle. Vuosittain sattuu useita kuolemaan johtaneita onnettomuuksia, jotka yleensä ovat tieltä suistumisia.

Tieliikennemönkijät

Mopomönkijä on mönkijä, jonka moottoritilavuus on enintään 50 cm³ ja nopeus on rajoitettu 45 kilometriin tunnissa. Rekisterissä mopomönkijä on kevyt nelipyörä, joka kuuluu ajoneuvoluokkaan L6e. Mopomönkijän kuljettaminen vaatii AM 121 -luokan ajokortin. Ajoneuvossa pitää olla vilkut, valot, takavalot ja molemmilla puolilla peilit. Tieliikenteessä olevaa mönkijää koskevat perusliikennesäännöt, mutta moottoritiellä mopomönkijällä ei saa ajaa, eikä myöskään pyörätiellä vaikka se olisi mopoille sallittu, koska kevyttä nelipyörää ei lasketa mopoksi.
Melkein kaikilta mönkijävalmistajilta on tullut myös traktorimönkijämalli, jota saa ajaa 15-vuotiaana traktorikortilla tieliikenteessä. Nopeus ei saa ylittää neljääkymmentä kilometriä tunnissa.
Osa "mönkijöiksi" kutsutuista ajoneuvoista kuuluu ajoneuvoluokkiin kolmipyöräinen mopo (L2e), kolmipyörä (L5e) tai nelipyörä (L7e).
Pysäköintikiekko

Pysäköintikiekko on pysäköintiaikaa osoittava lakisääteinen merkitsemisväline, joka sijoitetaan auton tuulilasin sisäpuolelle näkyvälle paikalle.  Pysäköinnin alkamisaika voidaan ilmoittaa myös sähköisellä etäluettavalla pysäköintikiekkopalvelulla tai -järjestelmällä.
Pysäköintikiekko osoitetaan näyttämään seuraavaa tasa- tai puolituntista riippuen siitä, kumpi ajankohta on seuraava. Aikaa ei saa muuttaa pysäköintikiekon voimassaoloaikana ja kiekkoja saa olla kerrallaan näkyvissä ainoastaan yksi. Pysäköintikiekko asetetaan näkyviin pysäköitäessä niille pysäköintialueille, joilla sen käytöstä säädetään liikennemerkillä.
Pysäköinnin alkamisajankohtaa ei voi ilmoittaa kirjoitettuna.

Historia

Vuoden 1990 asetuksessa pysäköntikiekolla oli tarkasti määrätty ulkomuoto ja väritys sekä kumpaan suuntaan kiekon numeroiden piti edetä. Kiekossa sai olla vain suomen tai/ja ruotsinkieliset tekstit, eli kuvassa oleva kiekko saksankielisellä tekstillä ei olisi kelvannut suomalaisessa autossa.
HMS Bigbury Bay

NRP Pacheco Pereira

Portugali osti aluksen 12. toukokuuta 1959 ja liitti sen laivastoonsa nimellä NRP Pacheco Pereira. Alus poistettiin palveluksesta ja myytiin romutettavaksi 6. heinäkuuta 1970.