Sähköhoito

Hoitovaikutukset

Sähköhoidon tulokset näkyvät yleensä välittömästi. Mikään muu hoitomuoto ei vaikuta yhtä nopeasti itsemurhavaarassa olevan ja vaikeasta masennuksesta kärsivän potilaan vointiin. Sähköhoidolla on yleensä myönteinen vaikutus mielialaan, ruokahaluun ja uneen. Hoidon vaikutuksen kesto on yksilöllistä ja joillakin potilailla masennus väistyy pitkäksikin aikaa, mutta joillakin masennus voi uusiutua helpommin. 70–90 prosentin vaikeasti masentuneista potilaista on todettu hyötyvän hoidosta merkittävästi.

Haittavaikutukset

Yleisimmät haittavaikutukset ovat lihaskipu, päänsärky ja huimaus.
Tutkimuksen mukaan kognitiivisissa toiminnoissa (muistitoiminnoissa) voidaan todeta sähköhoidon jälkeen heikkenemistä naisilla ja iäkkäillä potilailla enemmän kuin miehillä ja nuorilla. Muistihaitat ovat yhteydessä erityisesti siniaaltomuotoisen sähkön käyttämiseen ja bitemporaaliseen (molempia ohimolohkoja stimuloivaan) sähkön antotapaan. Nykyisin käytetään yleensä siniaallon sijasta kapeapulssisähköä, johon liittyy vähemmän haittoja.
Kuolema on erittäin harvinainen sähköhoidon komplikaatio, 100 000 hoitokertaa kohden sattuu korkeintaan neljä kuolemaa.

Vaikutusmekanismi

Sähköhoidon vaikutusmekanismia on yritetty selvittää jo vuosikymmeniä, mutta tarkkaa vaikutustapaa ei vieläkään tunneta. Sen on todettu aiheuttavan yleistyneen sähköpurkauksen, joka leviää keskiaivoissa kaikkiin osiin samoin kuin yleistyneessä epileptisessä kohtauksessa. Sähköhoito vaikuttaa useimpiin aivojen välittäjäaineisiin ja aktivoitumista tapahtuu muun muassa serotonergisessä, noradrenergisessä ja dopaminergisessä järjestelmässä. Sähköhoito lisää väsyttävän vaikutuksen omaavan  GABA:n määrää ja sen reseptoreita. Nopeat vaikutukset tapahtuvat aivojen välittäjäainepitoisuuksissa, ja katekolamiinireseptorit lisääntyvät noin kahden viikon kuluessa hoidon aloittamisesta.

Hoidosta päättäminen

Hoitava lääkäri voi päättää sähköhoidon käyttämisestä ainoastaan yhteisymmärryksessä potilaan kanssa. Jos potilas ei kykene päättämään hoidostaan, on kuultava hänen lähiomaisiaan tai muuta läheistä. Lisäksi potilaalle tai hänen omaisilleen tai läheisilleen on annettava tiedot hoidon vaihtoehdoista ja riskitekijöistä. Fyysiset sairaudet eivät välttämättä estä sähköhoitoa, vaan niiden aiheuttamaa riskiä on arvioitava suhteessa hoidosta odotettuun hyötyyn.

Toimenpide

Sähköhoito aloitetaan yleensä potilaan ollessa psykiatrisessa sairaalahoidossa vakavan masennuksen takia. Hoitoa annetaan 2–3 kertaa viikossa, ja hoitokertoja on yhteensä 4–12. Joskus potilas voi käydä hoidossa myös polikliinisesti kotoa käsin.
Teknisesti sähköhoito on yksinkertainen ja nopea toimenpide, joka suoritetaan kevyessä anestesiassa tai rauhoittavassa lääkityksessä. Sähköhoitolaitteessa on kaksi elektrodia, joiden avulla potilaan päähän johdetaan 70–130 voltin jännite 0,1–0,5 sekunnin ajan. Tämä jännite aiheuttaa välittömän tajuttomuuden ja pienen viiveen jälkeen muutaman kymmenen sekunnin kestoisen symmetrisen kouristuskohtauksen. 
Anestesiasta heräävä potilas on yleensä väsynyt. Tajunta palaa noin viiden minuutin kuluttua, mutta potilas voi olla sekava ja muistamaton parin tunnin ajan. Yleensä hän ei muista jälkeenpäin mitään hoitoa edeltäneen puolen tunnin eikä sekavuuden keston ajalta. Tämän vuoksi potilaan toimia on valvottava toimenpiteen jälkeen.
Sähköhoitojaksoja voidaan tarvittaessa uusia. Ylläpitohoidoissa potilas käy saamassa sähköhoitoa 2–6 viikon välein.

Tulevaisuudennäkymät

Sähköhoito on kansainvälisesti yksi laajimmin tutkituista psykiatrisista hoitomuodoista. Nopea aivojen kuvantamistekniikan kehittyminen ja hoitomuodon aktiivinen tutkimus antanevat uutta tietoa sähköhoidon vaikutusmekanismeista. 
Kiinassa sähköhoitoa on käytetty runsaasti nettiriippuvuuden hoidossa, muun muassa Linyin psykiatrisessa sairaalassa. Hoitomuodon kehitti lääkäri Yang Yongxin. Kiinan terveysministeriö on kuitenkin kieltänyt sen käytön 2009.