Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

Pienet vihreät miehet (ven. зелёные человечки zelyonye chelovechki, ukr. зелені чоловічки zeleni cholovichki) kuvaa passiivisia hyvin aseistettuja naamioituneita miehitysjoukkoja maastopuvuissa ilman kansallisia tai muitakaan tunnuksia. Käsitettä käytettiin alun perin Venäjän suorittaman Krimin valtauksen yhteydessä alkuvuodesta 2014. 
Myöhemmin viittaukset tiettyyn konfliktiin on käsitteestä  poistuneet varsinkin puhuttaessa tunnuksettoman sodankäynnin taktiikasta. Samankaltaisiin tehtäviin Yhdysvallat on käyttänyt yksityisiä turvallisuusalan yrityksiä kuten Academi.

Krimin miehitys

Termiä 'pienet vihreät miehet' käytettiin ensimmäisen kerran Krimin miehityksen yhteydessä, kun nämä tunnuksettomat joukot miehittivät Simferopolin kansainvälisen lentokentän, useimmat sotilastukikohdat Krimillä, ja Krimin parlamentin rakennuksen.  Venäjällä näitä joukkoja kutsutaan myös kohteliaiksi Ihmisiksi ( venäjäksi : вежливые люди vezhlivye lyudi , Ukraina : ввічливі люди vvichlyvi lyudy ), koska he käyttäytyivät rauhallisesti ja eivät juuri häirinneet asukkaitten päivittäistä elämää.

Suomen lainsäädännön puutteet

Myöhemmin käsitettä 'pienet vihreät miehet' on käytetty yleisemmin mm. Suomen puolustuspolitiikasta keskusteltaessa. Tässä keskustelussa suora viittaus Venäjään on poistettu. Kyseessä onkin 2000-luvun Troijan hevonen, jossa käytetään valeuutisia, vastapuolen hämäystä ja lainsäädännön puutteita.
'Pienistä vihreistä miehistä' muodostui käsite, kun Venäjä anasti Ukrainalta Krimin niemimaan. Venäläisiä tunnuksettomia sotilaita ilmaantui Krimille runsaasti ennen niemimaan anastusta. Suomen presidentti Niinistö ei maininnut Venäjää eikä Krimiä puhuessaan "pienistä vihreistä miehistä" tiedotustilaisuudessa lokakuussa 2016.
Pienet vihreät miehet ovat kolme vuotta ilmestymisensä jälkeen vaikuttaneet myös Suomen puolustuspolitiikkaan. Venäjän Krimin-valtausoperaatiossa käyttämät "vihreät miehet" eivät tule Suomeen ainakaan lain porsaanreikää hyväksikäyttäen toteaa Iltalehti 23.3.2017. Hallitus antaa eduskunnalle toukokuun alussa lakiesityksen aluevalvontalain muuttamisesta, minkä tarkoitus on tilkitä Suomen laissa oleva, "vihreiden miesten" mentävä aukko.

Kun virallisia joukkoja ei voitu käyttää

Huhtikuussa 2015 eläkkeellä oleva Venäjän amiraali Igor Kasatonov (Игорь Касатонов) totesi, että "pienet vihreät miehet" olivat Venäjän Spetsnaz- erikoisjoukkojen jäseniä. Hänen tietojensa mukaan venäläisten joukkojen lähettäminen Krimiin käsitti kuusi helikopterilaskua ja kolme Il-76: n laskua yhteensä 500 sotilasta.
Venäjän presidentti Putin vahvisti 17. joulukuuta 2015 Venäjän kansan läsnäolon tietyissä tehtävissä, myös sotilasalalla, vaikka elliptisetkin, ja lisäsi, että tämä ei tarkoittanut säännöllisen Venäjän armeijan läsnäoloa Ukrainassa.

Virallinen Venäjän reaktio

Alun perin Venäjän presidentti Vladimir Putin totesi, että vihreät miehet eivät kuuluneet Venäjän asevoimiin , vaan paikallisten sotilasjoukkojen ryhmät, jotka olivat takavarikoineet aseensa Ukrainan armeijalta. Naton joukkojen komentaja kenraali Philip Breedlove totesi kuitenkin, että nämä "vihreät miehet" oli todellisuudessa Venäjän joukkoja.
Maaliskuussa 2014 Putin jatkoi väittäessään, ettei mitään suunniteltua väliintuloa ollut,  mutta että "voimakkaasti aseistetut, tiiviisti koordinoidut ryhmät, jotka ottivat Crimean lentokentät ja satamat vastaan ​​hyökkäyksen alkaessa, olivat vain spontaania" itseään Jotka ovat voineet saada venäläisilmeiset univormut paikallisilta [sotilaallisilta] kaupoilta (voyentorg). Ukrainalaisten aseiden omistajien järjestön mukaan Ukrainan laki ei salli ampuma-aseiden myyntiä tai kuljettamista muuhun kuin metsästykseen.

Laittoman kansanäänestyksen järjestäminen

Pieniä vihreitä miehiä käytettiin turvaamaan Venäjän järjestämä laiton kansanäänestys Krimin liittämiseksi Venäjään. Presidentti Putin myönsi 17. huhtikuuta julkisesti, että Venäjän erikoisjoukot osallistuivat Krimin tapahtumiin paikallisten ihmisten suojelemiseksi ja kansanäänestysedellytysten luomiseksi.

Äänestäjien kohtelias uhka ja lahjonta

Krimin Ukrainasta irtautumisen kansanäänestyksessä käytettiin 'pienten vihreitten miesten' luomaa uhkaa ja äänestäjien lahjontaa, jotta heidät saataisiin 'vapaaehtoisesti* äänestyspaikoille. Myöhemmin Putin myönsi Venäjän asevoimien käytöstä Krimin tapahtumien aikana. Äänestyksen onnistumiseksi käytettiin myös äänestäjien lahjontaa. Helsingin Sanomat haastatteli marraskuussa 2014 mm. Krimin tataareja. Eräs haastateltava kertoi äänestystilaisuudesta: "Heitä agitoitiin jakamalla jokaiselle kilo tattaria. Sanoin, että kylläpä te rakastatte tattaria, kun olette valmis siitä myymään maanne" .
Vastatessaan Venäjän joukkojen läsnäoloon Krimillä, Venäjän puolustusministeri Sergei Shoygu sanoi: "Venäjän erikoisjoukkojen käytöstä ukrainalaisissa tapahtumissa käytettävien lausuntojen osalta voin vain sanoa yhden asian - on vaikea etsiä musta Kissa pimeässä huoneessa, varsinkin jos se ei ole siellä "ja lisäsi salaa, että kissan etsiminen olisi" tyhmä ", jos kissa on" älykäs, rohkea ja kohtelias ".

Pienten vihreitten miesten uusi ilmestyminen

Myöhemmin Donbassin sotatoimien aikaan Reutersin kirjeenvaihtaja raportoi Koloskyssä Donetskin alueella 26. elokuuta 2014, että kymmeniä raskaasti aseistautuneita joukkoja, jotka puhuivat Venäjän murteella oli ilmestynyt viikonloppuna alueelle ja perusti tiesulkuja (noin 10 kilometrin päässä Venäjän rajasta) . Miehillä oli valkoiset käsivarsinauhat. Sama tunnistusmerkki, jota kymmenen miestä oli käyttänyt. He ottivat haltuunsa muutamia kilometrejä aluetta ukrainalaisilta joukoilta. Tiistaina 26. elokuuta 2014 julkaistussa videossa, nämä sanoivat olevansa venäläisiä laskuvarjojääkäreitä. A report by the BBC referred to the unmarked Russian forces in the Donbass as a "Ghost Army".
Ukrainalainen verkkolehti censor.net raportoi 13.1.2015 Venäjän erikoisjoukoista Luhanskissa yhdessä kahdeksan merkitsemättömän sotilaan kanssa, jotka partioivat kadulla, ja useat heistä kantoivat AS Valia, asetta, joka on yksinomaan Venäjän asevoimien käytössä.

Kansainväliset reaktiot

Lännessä ja Ukrainassa katsottiin laajalti Venäjän käyvän Ukrainassa salaista sotaa tuhansien sotilaiden voimin. 
Venäjä kiisti jatkuvasti käyvänsä sotaa Ukrainassa, sanoen yksittäisten venäläisten "militaarien" ja vapaaehtoisten  sotivan siellä. Kuitenkin muun muassa Amnesty Internationalin mukaan Venäjä ruokki kriisiä.
Venäjän rajan takaa virtasi miehiä ja aseita Donbassin alueen taisteluihin. Ajatusta Venäjän peitetystä toiminnasta Ukrainassa tukee esimerkiksi se, että Slovjanskin kapinajohtaja Igor Girkin alias Strelkov on Venäjän sotilastiedustelun upseeri. Girkin kuitenkin lähti elokuussa 2014 pois maasta. Myös se, että Malesian lehtoyhtiön matkustajakone ammuttiin alas luultavasti Venäjältä tuodulla Buk-ohjuksella viittaa siihen, että ainakin osa Venäjän armeijan upseereista tukee Donbassin kapinaa.
Venäjän varusmiehiä painostettiin sopimussotilaiksi sotimaan Ukrainassa. Taisteluun menevien venäläisten sotilaiden piti hankkia toisenlainen univormu. Venäläisiä sotilaita haudattiin yöllä tai suljetuissa tilaisuuksissa, joita vartioivat poliisit. Sotilaita kuoli "sotaharjoituksissa" Donin Rostovin alueella, joka on Ukrainasta itään. He olivat allekirjoittaneet vaitiolosopimuksen.
Venäläisten sotilaiden kuolemia tutkivia journalisteja ja muita kriitikoita häirittiin useasti Venäjällä seuraamalla ja kimppuun käymällä.

Silminnäkijät

Myös suomalaiset uutisryhmät näkivät venäläisjoukkoja Venäjä-Ukraina rajalla. Helsingin Sanomien toimittaja näki osin tunnuksettomista ajoneuvoista koostuvan saattueen, jossa oli kuorma-autoja ja raketinheittimiä. Yleisradion kuvausryhmä kuvasi esimerkiksi helmikuun lopulla 2015 taisteluiden etulinjaan Mariupolin kaupunkiin johtavalla tiellä videolle venäläisiä raketteja ja venäläissotilaita. Venäläiset rajaviranomaiset yrittivät estää kuvaamista.
Pihkovalainen paikallislehti kertoi, että esimerkiksi 16. elokuuta 2014 Pihkovasta lähetettiin 1 000 laskuvarjojääkäriä kohti Ukrainan Luhanskia. Lehden edustaja on pitänyt uskottavimpana selityksenä venäläisjoukkojen läsnäololle menettelyä, jossa sopimussotilaina Venäjän armeijassa palvelevien sopimukset irtisanotaan ja solmitaan uudet jonkin kolmannen tahon kanssa. Venäjän lain mukaan palkkasotilaana toimimisesta saisi jopa seitsemän vuotta vankeutta, joten sopimukset pidetään visusti salassa. Eräs Ukrainassa haavoittunut venäläinen sotilas kertoi että heidät oli määrätty muka harjoituksiin, vaikka oli lähetetty taistelemaan Ukrainaan. Venäläiset sotilaat kertoivat salaisesta sodastaan tiedotusvälineissä. Tämä ei viitannut vapaaehtoisiin, vaan siihen että sotilaat komennettiin taistelemaan Itä-Ukrainassa.

Vaientamistoimia

Venäjän viranomaiset määräsivät Pietarin "Sotilaiden äidit"-järjestön ulkomaisten agenttien luetteloon. Sinne olivat aiemmin päätyneet HRW, Amnesty, Levada ja Transparency-järjestötkin.

Lausuntoja

Venäjän mukaan sotilaat olivat Ukrainassa "lomilla" tai "harjoituksissa". Venäjän erikoissotilaita jäi kiinni Ukrainan puolelta rajaa Sotilaiden äidit-järjestön mukaan satoja muun muassa "harjoitusonnettomuuksissa" kuolleita sotilaita olisi taistellut ja kaatunut Ukrainassa, ja että Itä-Ukrainassa olisi taistellut tuhansia venäläissotilaita. Järjestön mukaan kesä-elokuussa 2014 yli kymmenentuhatta venäläissotilasta taisteli Ukrainassa. Itä-Ukrainan kapinajohtaja Aleksandr Zahartšenko sanoi 28. elokuuta 2014, että kolme tuhatta venäläissotilasta oli ottanut lomaa taistellakseen kapinallisten riveissä.
Viron presidentti Toomas Hendrik Ilves antoi helmikuussa 2015 Yleisradiolle haastattelun, jossa kertoi Venäjän joukoista Ukrainassa seuraavasti: "Toisella puolella on nykyaikainen kalusto ja Spetsnaz-erikoisjoukot. Toisella [Ukrainan] puolella on vapaaehtoisia, joilla on puutteellinen koulutus ja parhaimmillaan 1980-lukulaisia eli 30 vuotta vanhoja aseita. Heillä ei ole sitä huipputekniikkaa, jota on Venäjän puolella ja jonka käyttöä ei muuten opi ihan tuosta vain. Ajatellaan vaikka Buk-ohjusta, joka ampui malesialaiskoneen. Ei sitä kuka vain laukaise. Bukin kaltaisten ohjusjärjestelmien hallinnan opettelu vie yli vuoden, koska kyse on huipputeknologiasta." Presidentti Ilves on taustaltaan radiotoimittaja.

Luvattomat autosaattueet

Ensimmäisen kerran Venäjä lähetti Ukrainan rajalle noin 270 kuorma-autoa 12. elokuuta 2014. Saattue ylitti Ukrainan rajan ilman lupaa Ukrainalta 22. elokuuta 2014 ilman Ukrainan rajavartioston tai Kansainvälisen Punaisen Ristin suunniteltua tarkastusta.
Venäjä lähetti useita kertoja autosaattueita Itä-Ukrainan rajan yli. Venäjän hätätilaministeriön mukaan joulukuussa 2014 se oli lähettänyt Itä-Ukrainaan jo 9 500 tonnia ruokaa, rakennusmateriaaleja ja lääkkeitä. Ukrainan mukaan rekoissa oli mukana taistelutarvikkeita, esimerkiksi tykistön ammuksia. Marraskuun 2014 loppuun mennessä Venäjä oli lähettänyt kahdeksan rekisterikilvetöntä rekkasaattuetta, joista viimeisimmässä oli 106 tunnuksetonta autoa.
Helmikuussa 2015 allekirjoitetussa Minskin sopimuksessa mainitaan Tornado S-raketinheitinjärjestelmä, jollaisia ei ole tiettävästi kuin Venäjän armeijalla.