google/wiki40b huggingface dataset:
Kyrenia

Maantiede

Kyrenia sijaitsee Kyproksen pohjoisrannikolla Pentadáktylos-vuorten pohjoispuolella. Kaupungissa on vanhakaupunki, jossa sijaitsee muun muassa Kyrenian linna, sekä kaksi satamaa, vanha satama ja uusi satama. Etäisyys Kyreniasta pääkaupunki Nikosiaan on noin 28 kilometriä ja Famagustaan noin 78 kilometriä.

Myöhempi historia

Bysanttilaisella ajalla 600-luvulla kaupunkiin rakennettiin kiviset muurit suojaksi arabien hyökkäyksiltä. Vuonna 1191 Kyproksen hallitsija Isaak Komnenos lähetti vaimonsa ja tyttärensä Kyrenian linnaan turvaan kolmannella ristiretkellä olleilta Rikhard I Leijonamielen joukoilta. Kaupunki kuitenkin valloitettiin. Valloituksen takana ollut Guy de Lusignan, josta tuli myös Kyproksen hallitsija (1192–1194), uudisti valloituksen jälkeen linnan. Kyproksen hallitsija Hugo I teki valtakaudellaan (1205–1218) linnasta kuninkaallisen palatsin. Kaupungin nimi vakiintui lännessä muotoon Kyrenia (Cyrenia) keskiajalla.
Vuonna 1291 Kyreniasta tuli alueensa tärkein kaupunki, ja sen muureja ja puolustusta vahvistettiin. Vuonna 1373 genovalaiset yrittivät valloittaa kaupungin linnoineen sekä maalta että meritse, siinä kuitenkaan onnistumatta. Venetsialaisten hallitessa aluetta he vahvistivat linnaa kestämään tykistön tulitusta. Kuitenkin vuonna 1570 Kyrenia antautui taisteluitta osmaneille.

Nähtävyydet

Kyrenian tärkeimmät nähtävyydet ovat Kyrenian linna sekä sataman läheisyydestä löydetty haaksirikkoutunut 300-luvulta eaa. peräisin oleva kauppalaiva, Kyrenialainen laiva, mikä on osoittanut sataman merkityksen kaupungille vuosituhansien ajan. Laiva lasteineen on nykyään näytteillä Kyrenian linnassa olevassa museossa. Muihin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa bysanttilaisaikainen torni. Kaupungin lähettyvillä olevia nähtävyyksiä ovat muun muassa Bellapáisin luostarin rauniot sekä Pyhän Hilarionin linna.
Arkijärki

Arkijärjellä eli arkiajattelulla (engl. common sense, ”maalaisjärki”, ”talonpoikaisjärki”) tarkoitetaan käytännöllistä järkeä.
Tietoteoriassa common sense -ajattelua on puolustanut muun muassa G. E. Moore. Thomas Reidin filosofiassa arkijärki on, tai ainakin sen tulisi olla kaiken tieteen perusta. Tämä on myös Thomas Reidin ja David Humen välisen kiistan ydin. 
Suomessa Kotimaisten kielten keskuksen Kielitoimisto on antanut arkijärjelle kaksi hyponyymia: maalaisjärki ja kaupunkilaisjärki. Kielitoimiston mukaan maalaisjärki tarkoittaa käytännöllistä järkeä, kun taas kaupunkilaisjärki tarkoittaa tervettä järkeä. Kaupunkilaisjärjessä korostuvat muun muassa järjen joustavuus sekä nopea päätöksenteko arjen muuttuvissa tilanteissa.
Loistokaija

Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on noin 40 cm ja paino 132–157 grammaa. Koiraan höyhenpuku on pääosin vihreä, alapuolelta kellanvihreä, sen otsa, posket ja kurkku ovat keltaiset, rinnan poikki kulkee leveä punainen vyö ja päälaki sinihohtoinen. Naaras on lähes kokonaan vihreä, reisihöyhet ovat oranssinkeltaiset. Nokka on korallinpunainen, koivet harmaat ja iiris kellanoranssi (koiras) tai keltainen (naaras). Nuori lintu muistuttaa naarasta, sen iiris on vaalean ruskea.

Esiintyminen

Loistokaijat elävät Australian kaakkoisosassa Uudessa Etelä-Walesissa ja Victoriassa. Kanta on keskittynyt Murrumbidgee- ja Castlereaghjokien valuma-alueille. Lajin populaation koko on noin 6 500 aikuista yksilöä. Se on uhanalainen elinympäristöjen tuhoutumisen takia, sillä metsiä on hakattu muun muassa maanviljelyn, polttopuiden keräilyn ja vieraiden puulajien kasvattamisen tieltä.
Loistokaija on suosittu häkkilintu.

Elinympäristö

Loistokaijan elinympäristöä ovat jokivarsien eukalyptusmetsiköt, esiintymisalueen itäosissa laji elää myös metsänreunoissa ja avoimissa metsissä.

Lisääntyminen

Loistokaijan pesintä tapahtuu syys–joulukuussa. Pesä on tavallisesti vesistön lähellä kasvavan eukalyptuksen kolossa tai lahossa oksassa. Naaras munii neljästä kuuteen munaa, joita se hautoo keskimäärin 22 päivää. Koiras tuo hautovalle naaraalle ruokaa pari-kolme kertaa päivässä. Poikaset jättävät pesän kuukauden ikäisinä.

Ravinto

Lajin ruokavalio koostuu hedelmistä, pähkinöistä, siemenistä, marjoista, silmuista, kukista ja medestä. Se ruokailee usein yhdessä undulaattien kanssa.
Keltakangas

Keltakangas on Kouvolan kaupungin pienalue Anjalankosken suuralueella, Myllykosken kaupunginosassa. Se on entisen Anjalankosken kaupungin hallinnollinen keskus. Keltakankaan taajama sijaitsee Myllykosken tuntumassa Kymijoen itäpuolella valtatie-15:n varrella. Keltakangas on tilastollisessa taajamarajauksessa kasvanut yhteen Myllykosken ja Ummeljoen kanssa. 
Keltakankaalla on yli 600 asukasta. Keltakankaalla on terveysasema ja perhekeskus. Keltakankaalla sijaitsee Hyötyvirta-yritysalue, joka tunnettiin aiemmin Ekopark-nimellä.
Valtatielle 15 Keltakankaan risteykseen valmistui eritasoliittymä vuonna 2018. Liikenneviraston mukaan hanke maksoi 6,1 miljoonaa euroa. Keltakankaan liittymän läheisyydessä on Anjalankosken ABC-liikennemyymälä.
Keltakankaalla oli Kouvolan seudun ammattiopiston tekniikan alojen toimipiste.
Ike Vil

Ike Vil eli Ilkka Salmenpohja on suomalainen muusikko ja kääntäjä. Vil on tunnetuin Babylon Whores -yhtyeen laulajana ja kosketinsoittajana. Vil vieraili Nightwishin Wishmaster-albumin biisillä Kinslayer vuonna 2000. Vuonna 2004 Ike Vil valmistui maisteriksi Helsingin yliopiston Sosiaali- ja kulttuuriantropologian laitokselta. Hänen opinnäytetyönsä, "Babylon. Tutkielma Paholaisesta, saatananpalvonnan myytistä ja rock-musiikista" valmistui vuonna 2000.
Vil on suomentanut Liken kustantamia kirjoja, mm. Gary Valentinin Tajunnan alkemistit , Gavin Baddeleyn Gothic chic  ja Legs McNeilin Please Kill Men.
Vuonna 2012 Ike Vil perusti Sleep of Monsters (SOM) -nimisen uuden yhtyeen. Yhtyeen debyyttialbumi Produces Reason julkaistiin 2013.
Elisabet Woodville

Elisabet Woodville (engl. Elizabeth Woodville) oli Englannin kuninkaan Edvard IV:n kuningatarpuoliso vuosina 1464 – 1483. Ensimmäistä kertaa Englannin historiassa hallitseva kuningas avioitui alamaisensa kanssa.
Elisabet oli Sir Richard Woodvillen ja Jacquetta Luxemburgilaisen vanhin tytär. Hän syntyi ilmeisesti vuonna 1437. Elisabetin äidillä oli suhteita hoviin ja hän järjesti tyttärensä kuningattaren talouteen.
Noin 1456 hän avioitui John Greyn kanssa ja he asettuivat asumaan Bradgateen Leicestershireen. Grey kuoli jo 1461 haavoituttuaan St. Albansin toisessa taistelussa ja jätti jälkeensä nuoren lesken ja kaksi poikaa. St Albansin taistelun hävisivät Lancasterit, mikä tarkoitti silloisen kuningasparin lähtöä maanpakoon ja Yorkilaisen Edvard IV:n nousua valtaistuimelle. Elisabetin puoliso oli taistellut Lancasterien riveissä ja tästä syystä nuoren lesken omaisuus takavarikoitiin ja hän joutui vetäytymään myötäjäisiksi saamaansa Graftonin kartanoon.
1464 Elisabet tapasi kaiketi vanhempiensa välityksellä kuningas Edvard IV:n ja he avioituivat pian ensitapaamisensa jälkeen. Elisabet kruunattiin Westminsterissä  26. toukokuuta 1465 ja kuningasparin ensimmäinen yhteinen lapsi, Elizabeth, syntyi 26. helmikuuta 1466.
Elisabetilla ei ollut suoranaista poliittista vaikutusvaltaa, mutta hän pysyi jatkuvasti epäsuosittuna, todennäköisesti alhaisen sukuperänsä takia. Edvardia vastaan syntyi kapina 1469 ja sen seurauksena kuningas joutui lähtemään maanpakoon. Elisabet pysyi Englannissa ja synnytti 1. marraskuuta 1470 pojan, joka nimettiin Edvardiksi isänsä mukaan.
Ranskan tukemana Edvard IV palasi Englantiin ja löi Lancasterilaiset vastustajansa Tewkesburyssa 4. toukokuuta 1471. Seuraavat 12 vuotta olivat Englannissa rauhallista aikaa. Elisabetin toinen poika, Richard syntyi elokuussa 1473.
Edvard IV kuoli huhtikuussa 1483, jolloin hänen poikansa oli vasta 12-vuotias. Sijaishallitsijaksi nimitettiin edesmenneen kuninkaan veli Rikhard Gloucesterilainen, jonka asemaa Elisabet yritti horjuttaa siinä onnistumatta.
Edvard kruunattiin 22. kesäkuuta 1483, mutta pian tämän jälkeen sijaishallitsija kaappasi vallan ja jo 6. heinäkuuta uusi kuningas kruunattiin Rikhard III:na. Edvard ja hänen veljensä Richard teljettiin Toweriin, jossa he katosivat. Elisabetin avioliitto Edvardin kanssa todettiin parlamentissa mitättömäksi ja heidän lapsensa aviottomiksi.
Elisabet palasi vielä kuninkaallisen perheen jäseneksi 1486, kun uusi kuningas Henrik VII avioitui hänen tyttärensä Yorkin Elisabetin kanssa. Elisabet vietti viimeiset vuotensa Bermondsey Abbeyssa ja kuoli siellä huhtikuussa 1492.
Painajainen Elm Streetillä 2 – Freddyn kosto

Juoni

Elm streetille muuttaa uusi asukas nimeltä Jesse (Mark Patton). Hän sattuu muuttamaan samaan taloon, missä edellisosan Nancy Thompson oli asunut. Öisin Jesse näkee unia Freddystä (Robert Englund) ja lopultakin huomaa, että Freddy käyttää Jessen kehoa hyväkseen.
FC Ararat Jerevan

Historia

Ararat Jerevan on perustettu vuonna 1935. Seura pelasi tuolloin nimellä Dinamo Jerevan paikallisessa liigassa. Seura voitti ensimmäisen palkintonsa vuonna 1940, kun se voitti maansa cupin. Toisen maailmansodan jälkeen se pelasi Neuvostoliiton alaisissa liigoissa, mutta pääsi Neuvostoliiton jalkapallon mestaruussarjaan vuonna 1949. Seuraavana vuonna Jerevan putosi B-sarjaan. Vuonna 1956 se sijoittui B-sarjan kolmanneksi. Vuonna 1959 Jerevan voitti B-sarjan nimellä Spartak Jerevan, mikä takasi nousun takaisin A-sarjaan. Kolmen kauden jälkeen A-sarjassa, Jerevan putosi jälleen B-sarjaan, josta nousi kahden kauden jälkeen takaisin. Seura nimettiin myös Ararat Jerevaniksi. Kaudesta 1966 lähtien Ararat pelasi säännöllisesti A-sarjassa. Vuonna 1971 Ararat saavutti hopeaa. Tämä myös takasi paikan UEFAn alaisiin turnauksiin, kun se pääsi UEFA Cupin seuraavalle kaudelle. Ararat voitti historiansa ainoan Neuvostoliiton mestaruuden vuonna 1973. Vuonna 1976 Ararat saavutti vielä hopeaa.
Armenian itsenäistyttyä Neuvostoliiton hajotessa, voitti Ararat maansa mestaruuden heti vuonna 1993. Armenian cupin seura voitti 1993, 1994, 1995 ja 1997. Vuoden 2003 alussa Armenian jalkapalloliitto rankaisi Araratia, sillä se ei antanut pelaajiensa osallistua harjoitusmaaotteluihin. Osa pelaajista pelasi Lernagorts-Araratin joukkueessa, josta tuli myöhemmin Araratin reservijoukkue. Vuonna 2008 Ararat voitti maansa cupin.

Kansainväliset turnaukset

Ararat Jerevan on pelannut useana kautena UEFAn alaisissa turnauksissa. Ensimmäisen kerran se oli mukana UEFA Cupin kaudella 1972-73, jolloin se pääsi kolmannelle kierrokselle. Kaudella 1974-75 se pelasi Mestarien liigan edeltäjässä Euroopan Cupissa, jossa eteni aina puolivälieriin saakka, jossa hävisi saksalaiselle Bayern Münchenille. Tämä on myös seuran paras sijoitus UEFAn alaisissa turnauksissa. Viimeisin kerta on ollut kaudella 2008-09, jolloin Ararat pelasi UEFA Cupissa.
Brian Baker (muusikko)

Brian Baker (s. 25. helmikuuta 1965) on yhdysvaltalainen kitaristi. Baker on punkrock-yhtye Minor Threatin perustajajäseniä. Hän soitti yhtyeessä alun perin bassoa, mutta vaihtoi vuonna 1982 kitaraan Steve Hansgenin liityttyä yhtyeeseen. Minor Threatin jälkeen Baker perusti toisen punk-yhtyeen, Dag Nastyn vuonna 1985. Hän on myös soittanut lyhyitä pätkiä muun muassa Doggy Stylessä, The Meatmenissä, Government Issuessa sekä Junkyardissa. Vuonna 1994 Bakerille tarjottiin paikkaa R.E.M.-yhtyeen kiertuekitaristiksi. Hän kieltäytyi ja otti sen sijaan vastaan toisen saamansa tarjouksen: Hän liittyi Bad Religioniin korvaamaan Brett Gurewitzia. Baker jatkaa edelleen Bad Religionissa.

Triviaa

Ollessaan 12-vuotias ja asuessaan Michiganissa Brian pääsi lavalle jammailemaan kitaristilegenda Carlos Santanan kanssa.
Hän on Glenn Danzigin ohella Samhainin perustajajäseniä. Baker on myös ollut Me First and the Gimme Gimmesin kiertuekitaristina vuonna 2005.
Vuoden 2000 alussa Brian Baker sai puhelun Axl Roselta, joka pyysi häntä liittymään uudelleen kasattuun Guns N' Rosesiin. Brian on sekä Izzy Stradlinin että Gilby Clarken (molemmat entisiä Guns N' Roses -kitaristeja) hyvä ystävä. Brian torjui tarjouksen, sanoen pysyvänsä Bad Religionissa vaikka minkälaisia rahoja tarjottaisiin.
Blankettilaki

Blankettilaki (engl. blanket law, ranskan sanasta blanc ’valkoinen’) on laki, jossa ei ole varsinaisia oikeussäännöksiä, vaan ainoastaan valtion hallintoelimille annettu valtuutus oikeussäännösten antamiseen säädetyssä järjestyksessä.
Suomessa blankettilakeja käytetään usein valtiosopimusten lainsäädäntöä vaativien määräysten voimaansaattamiseen. Valtiosopimuksen sisältäessä voimassa olevien lakien kanssa ristiriidassa olevia kohtia on joko muutettava lainsäädäntöä tai säädettävä blankettilaki, jolla sopimuksen säännökset säädetään Suomessa voimassa oleviksi. Blankettilaki sisältää yleensä vain kaksi pykälää. Ensimmäisessä pykälässä lukee esimerkiksi "...sopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvat määräykset ovat lakina voimassa sellaisina kuin Suomi on niihin sitoutunut". Toisessa pykälässä lukee vaikkapa "Tämän lain voimaantulosta säädetään tasavallan presidentin asetuksella."
Ehdotus blankettilaiksi annetaan eduskunnalle hallituksen esityksessä. Samassa esityksessä eduskuntaa pyydetään hyväksymään myös neuvoteltu valtiosopimus. Tällaista lakiehdotusta ei voida jättää lepäämään, mutta muuten se käsitellään kuten muutkin lakiehdotukset. Perustuslakia koskeva blankettilaki on hyväksyttävä kahden kolmasosan enemmistöllä, muissa riittää yksinkertainen enemmistö.

Blankettiasetus

Jos valtiosopimuksen voimaansaattaminen ei edellytä lain säätämistä, voidaan asiasta antaa asetus. Tällöin annetaan yleensä blankettiasetus. Sellainen annetaan usein myös lainsäädäntöä edellyttäneen valtiosopimuksen voimaansaattamisesta. Blankettiasetus saattaa sisältää myös esimerkiksi Suomen tekemiä varaumia sopimukseen.
Blankettilait ja blankettiasetukset ovat blankettisäädöksiä.
Pääomatulo

Pääomatuloa ovat pääoman eli varallisuuden omistamisesta kertyvät tulot, joiden hankkimiseen ei tarvita työtä. Pääomatuloa eli pääoman tuottoa on monenlaista: voitto, vuokra, osinko, korko, rojalti, myyntivoitto jne. Pääomatulo-käsitettä käytetään mm. kansantaloustieteessä ja tuloverotuksessa.
Verotuksessa ei välttämättä katsota kaikkea pääoman tuottoa pääomatulo-nimiseksi tuloksi. Erilaiset pääoman tuotot voidaan verottaa eri tavoin. Tuotto voi tietyissä tilanteissa olla myös verovapaata tai se voidaan verottaa kuten palkkatulo.
Pääomatulon rinnakkaiskäsite on työtulo, Suomen verotuksessa kuitenkin ansiotulo.

Kansainvälinen pääomatulojen verotus

Pääomatulojen keskimääräinen veroprosentti on nykyään useimmissa rikkaissa maissa 30 prosentin paikkeilla.
Pääomatuloverotuksen kansainvälinen kehitys parin viime vuosikymmenen aikana on osoittanut, ettei kansallisvaltioiden rajojen yli helposti liikkuvia pääomia voida verottaa kovin paljon muista maista poikkeavasti. Pääomien juridinen omistus ja pääoman tuottojen verotus pyrkii hakeutumaan suhteessa alhaisen pääomatuloverotuksen maihin, jos pääomatulojen verotusta kiristetään suhteessa muiden maiden pääomatulojen verotukseen. Pääomatulojen verotuksen kiristäminen johtaa pääomien juridisen omistuksen siirtymiseen ulkomaille. Tämän vuoksi pääomia verotetaan pääosin vakiosuuruisella veroprosentilla (tasaverolla eli ei progressiivisella verolla) ja yleensä kevyemmin kuin ansiotuloja.

Pääoman tuottoprosentti

Pääoman puhdas tuotto tarkoittaa pääoman tuottoa (pääomatuloa) sen jälkeen, kun tuotosta on vähennetty pääoman hallintakustannukset eli omaisuuden hoitoon käytetyn työajan arvo. Pääoman tuotto vaihtelee valtavasti: finanssisijoitusten tuotto on korkea, asuinkiinteistöjen vuokratuotto on yleensä 3–4 % vuodessa, kun taas käyttötilivarojen tuotto on inflaation vuoksi jopa negatiivinen.
Kun tarkastellaan pääoman keskimääräistä puhdasta tuottoa (keskituotto ennen veroja), voidaan havaita, että erittäin pitkällä aikavälillä pääoman puhdas tuotto on pysynyt ennallaan tai todennäköisemmin laskenut. Pääoman puhdas tuotto on vaihdellut Ranskassa ja Britanniassa 1700–1800 -luvuilla 4–5 % tienoilla. 2000-luvun alussa puhdas tuotto näyttää laskeneen 3–4 prosenttiin.
Robert B. Parker

Robert B. Parker (17. syyskuuta 1932 – 18. tammikuuta 2010) oli yhdysvaltalainen rikoskirjailija. Hänen tunnetuimpia teoksiaan olivat romaanit, joiden päähenkilönä on yksityisetsivä Spenser. Yhdysvaltalainen televisioyhtiö ABC teki hahmon perusteella televisiosarjan Kovaa peliä Bostonissa (Spenser: For Hire).
Pohjoisen enkeli

Pohjoisen enkeli (engl. Angel of the North) on Antony Gormleyn tekemä veistos, joka sijaitsee Gatesheadin kaupungissa Britanniassa. Patsas on 20 metriä korkea ja 54 metriä leveä teräksinen enkeli. Pohjoisen enkeliä alettiin rakentaa vuonna 1994 ja se valmistui vuonna 1998. Veistos maksoi miljoona englannin puntaa.
Nöyrin palvelijanne

Tarina

Tarina alkaa, kun viisivuotiaana Belgiaan muuttanut Amélie palaa aikuisena Japaniin, missä on viettänyt varhaislapsuutensa. Hän pyrkii ja pääsee töihin japanilaiseen yritykseen kääntäjäksi. Ylpeä ja itsetietoinen Amélie käyttäytyy esimiehensä mielestä sopimattomasti, joten hänet alennetaan. Amélie ei suostu nöyrtymään vaikka tietää häneltä sitä odotettavan, ja kärsii ylpeänä alennuksen toisensa jälkeen päätyen moninaisten, toinen toistaan surkeampien tehtävien kautta lopulta vessansiivoojaksi.
Cheryl Grimmerin katoaminen

Cheryl Gene Grimmer oli kolmevuotias lapsi, joka katosi suihkukatoksesta rannalta Wollongongissa Australian Uudessa Etelä-Walesissa 12. tammikuuta 1970. Tyttöä ei löydetty koskaan. Uuden Etelä-Walesin korkeimman oikeuden tuomari päätti oikeuskäsittelyssä helmikuussa 2019 hylätä todisteita, koska tapahtumahetkellä alaikäisellä pääepäillyllä ei ollut poliisikuulustelussa aikuista avustajaa.
Sormitus

Sormitus tai sormijärjestys on musiikki-instrumentin hallinnassa käytetty järjestelmä, jonka mukaan sormia liikutellaan suunnitellusti koskettimistolla, kielillä, otelaudalla, sormiaukoilla tai läpillä.

Sormitus kosketinsoittimissa

Kosketinsoittimissa käytetään yleensä numeroita sormituksen merkintään siten, että peukalo vastaa numeroa 1, etusormi numeroa 2 ja niin edelleen. Sormitusohjeet ovat osa laajempaa esittämiskäytäntöä, jossa muina osa-alueina ovat kosketus ja artikulaatio.
Koskettimiston mittasuhteet ovat vaikuttaneet merkittävästi sormituksen kehittymiseen. 1800-luvulle asti pianon valkoisten koskettimien etuosa oli niin lyhyt, että peukalon ja pikkusormen käyttäminen oli hankalaa nopeissa kuvioissa, eivätkä sormet tahtoneet mahtua mustien koskettimien väliin. 1500-luku suosi keskimmäisten sormien käyttöä ja peukaloa käytettiin vain vasemmassa kädessä. Sävellysten monipuolistuminen 1600-luvulla toi uusia haasteita ja 1700-luvulla peukaloa ja pikkusormea käytettiinkin jo huomattavasti enemmän. 
Varhaisimpien sormitusten tutkimisen on tapahduttava alkuperäissoittimien äärellä, koska 1800-luvulle saakka sävellyksiin ei juurikaan lisätty soitto-ohjeita.
Urkujen soitossa jalkiokoskettimien pituus aiheutti rajoituksia. 1800-luvulle saakka jalkioita soitettiin enimmäkseen jalan kärjellä, mikä vaikeutti sävelten sidontaa toisiinsa. 1800-luvun puolivälissä alettiin käyttää myös kantapäitä, minkä koskettimiston uudet mittasuhteet mahdollistivat.

Sormitus jousi- ja näppäilysoittimissa

Jousi- ja näppäilysoittimissa sormituksilla säädellään soivan kielen pituutta. Otelaudan nauhat ohjaavat sormien paikkaa muun muassa kitarassa ja sen sukulaissoittimissa. Sormitukseen vaikuttaa myös instrumentin käsittelyasento ja rakenne. Esimerkiksi viulua on pidetty eri kohdissa rinnalla tai leuan alla, jolloin vasemman käden asento on vaihdellut. Erityisesti jousisoitinten moniääninen soitto kaksoisotteilla tuo haasteita sormituksen suunnitteluun.
Ranskalainen tarot

Jako

Ennen jakoa pelaajat vetävät sokkona kortit. Alimman kortin saanut on ensimmäinen jakaja. Jos korttien arvo on sama, maa ratkaisee. Maat korkeimmasta alimpaan: pata, hertta, ruutu ja risti. Valtit ovat arvokkaimmat aina. Narrin saaja vetää uuden kortin.
Jakajan vastapäätä istuva pelaaja sekoittaa pakan. Hänestä seuraava pelaaja nostaa pakan, minimi nosto / jättö on 3 korttia.
Jakaja jakaa kortit kolmen pinoissa vastapäivään. Jaon aikana jakaja muodostaa kuuden kortin "Lesken" kortti kortilta (ensimmäinen ja viimeinen kortti ei voi tulla "Leskeen"). Jakovirheen tapahtuessa, jako suoritetaan uudestaan, mutta jakaja ei voi olla tarjoaja kyseisessä jaossa. Leskeä kutsutaan joskus myös koiraksi.
Jaon aikana kortteja ei saa kääntää, katsoa tai nostaa. Kortit katsotaan vasta jaon päätyttyä. Kortteja ei ole pakko jakaa kädessä maittain, mutta sen tekeminen auttaa aloittajaa hahmottamaan peliä.
Jos pelaaja on saanut jaossa yhden ainoan valtin ja se on valtti ykkönen, eikä hänellä ole narria, hän paljastaa korttinsa ja jako mitätöidään. Tämä on tehtävä ennen tarjouskierrosta.
Sauna – puhtaasti suomalainen

Sisältö

Sauna – puhtaasti suomalainen on suomalaisen saunasielunelämästä kertova kuvateos. Teoksessa tutustutaan suomalaisen saunakulttuurin tämänpäiväiseen moninaisuuteen, lisäksi kirja sisältää saunomis- ja ruokaohjeita. Teos esittelee myös gondoli- ja puhelinkoppisaunan sekä muita saunakulttuurin oheisilmiöitä, kuten turvesaunan ja saunajoogan. Pääosassa on kuitenkin suomalaisten suhde saunaan.
Kirjan valokuvat ovat eri puolilta Suomea, aina vanhoista metsäsaunoista moderneihin kylpylöihin. Kuvitus on pääasiallisesti kerätty kirjan yhteistyökumppaneilta ja sauna-alan yrityksiltä sekä matkailu- ja saunayhteisöiltä. 
Yhteen kirjan sivuista on sisällytetty koivunlehden-tuoksu.
Kirja on käännetty neljälle kielelle, japaniksi, saksaksi, englanniksi ja venäjäksi.
Acta Sanctorum

Acta Sanctorum on ortodoksisen ja roomalaiskatolisen kirkon pyhimyksiä ja marttyyreja käsittelevä kertomuskokoelma.
Kertomuskokoelmista merkittävin on 1700-luvulla jesuiitta Heribert Rosweyden Antwerpenissa aloittama kokoelma. Ensimmäiset osat ilmestyivät 1643–1658. Sitä jatkoivat hänen kuolemansa jälkeen Jean Bolland, ja hänen kuolemansa jälkeen työtä jatkoivat hänen mukaansa nimetyt bollandistit. Belgialaiset jesuiitat ottivat myöhemmin hoitaakseen bollandistien tehtävän ja julkaisivat 60 osaa, joihin sisältyy muun muassa pyhimysten elämäkertoja.
Seututie 756

Reitti

Valtatien 8 kiertoliittymästä satamatie kulkee läpi Mesilän, Patamäen ja Jänismaan teollisuusalueiden Pohjoiselle ohikulkutielle. Pohjoisen ohikulkutien (seututie 749) kiertoliittymän jälkeen tie ylittää Ykspihlajan radan ja kulkee Ykspihlajan asutusalueen pohjoispuolitse päättyen kiertoliittymään Ykspihlajan suurteollisuusalueen kupeessa.
Mars Ultorin temppeli

Mars Ultorin temppeli (lat. aedes Martis Ultoris) oli keisari Augustuksen rakennuttama temppeli. Augustus lupasi rakennuttaa temppelin Filippoin taistelun aikana. Se sijaitsi Augustuksen forumilla. Temppeli vihittiin käyttöön 1. elokuuta 2 eaa. Yleensä oletetaan että temppelissä säilytettiin roomalaisten legioonien standaareja, jotka Augustus oli hankkinut takaisin Parthiasta.
Ilpo Salonen

Ilpo Salonen on suomalainen toimittaja ja satunnainen tietokirjailija.
Laura Smet

Laura Smet (s. 15. marraskuuta 1983) on ranskalainen näyttelijä. Hän on Johnny Hallydayn ja Nathalie Bayen tytär. Hänet palkittiin vuonna 2004 Prix Romy Schneiderilla.
Organofosfaatit

Organofosfaatit ovat fosforihapon ja alkoholin muodostamia estereitä. Niitä käytetään hyönteismyrkkyinä, orgaanisessa synteesissä, katalyytteinä ja hydraulisissa nesteissä.

Ominaisuudet

Olomuodoltaan organofosfaatit vaihtelevat nesteistä vahamaisiin ja kiinteisiin valkoisiin aineisiin riippuen alkyyli- tai aryylisubstituenttien lukumäärän mukaan. Ne hajoavat veden vaikutuksesta, joskin nopeudessa on eroja riippuen substituenteista. Trialkyylifosfaatit ovat neutraaleja pH:ltaan, mutta mono- ja dialkyylijohdannaiset ovat happamia.

Valmistus

Organofosfaatteja valmistetaan tyypillisesti käyttämällä fosforyylikloridia. Fosforyylikloridi reagoi alkoholin tai fenolien kanssa. Fenolit reagoivat hitaammin kuin alifaattiset alkoholit. Toinen tapa on käyttää fosforyylikloridin sijasta fosforipentoksidia, tällöin muodostuu usein mono- ja difosfaattien seos. Molemmilla tavoilla voidaan valmistaa myös organofosfaatteja, joiden alkoholiosat ovat erilaiset. Tuotteet puhdistetaan alipainetislauksella.

Käyttö

Organofosfaatteja käytetään hyönteismyrkkyinä, emulgaattoreina, puhdistusaineissa, korkeita lämpötiloja kestävinä ja palamattomina hydraulisina nesteinä, orgaanisen kemian synteeseissä ja muun muassa trietyylifosfaattia katalyyttinä muun muassa muovinvalmistuksessa. Eräillä organofosfaateilla on myös erikoisovelluksia esimerkiksi DEHPAa käytetään metallien erotukseen liuotinuutolla.