google/wiki40b huggingface dataset:
Honkalammi (Loppi)

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän kylän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,6 metriä mpy. Lampeen on johdettu kaksi suo-ojaa Kaidansuolta. Näiden ojien kautta lampi on yhteydessä Kaitaan ja sen jälkeen Särkijärveen. Lammen vedet päätyvät lopuksi Kaartjärveen. Pohjoisessa olevaan Mälkiään ei johda ojia.
Eero Järvinen

Eero Juho Järvinen (26. kesäkuuta 1860 Nurmijärvi  – 16. elokuuta 1927 Rovaniemi) oli suomalainen kirjailija ja lehtimies.

Henkilöhistoria

Järvinen kävi alkeisopistoa Helsingissä ja työskenteli lehtialalla, mutta myös puhujana ja poliisina sekä julkaisi kirjoitelmia ja teoksia. Vuodesta 1907 hän oli Veljeys-lehden päätoimittaja.
Rakkaus on nopeampi Piiroisen pässiäkin

Arviot

Aikalaisarvioissa annetaan niin kiitosta kuin moitettakin. ”Naiivi aihe vaikuttaa jo kovin kuluneelta”, sanoo Olavi Veistäjä (Aamulehti), kun Valma Kivitie (Elokuva-Aitta) kiittää: ”Kerta kaikkiaan hauska ja korkeatasoinen kotimainen elokuva.” 
Myöhemmissä kritiikeissä elokuvaa luonnehditaan maanläheiseksi kansankomediaksi, jossa kaikuu savon murre, ja hauskimmaksi rooliksi nostetaan Lasse Pöystin vääräleukainen viinatrokari ”Heikki Piiparinen”, josta Pöysti sai sivuosa-Jussin. Wilho Ilmaria sanotaan taitavaksi henkilöohjaajaksi. Farssi etenee hänen käsissään kierrellen ja kaarrellen lupsakkana kansankomediana. Myös vuoropuhelu saa kiitosta.
Kuirinlampi (Luumäki)

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 0,6 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kortonjoen valuma-alueeseen (14.193) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,4 metriä mpy.
Västra Nylands folkhögskola

Västra Nylands folkhögskola on suomenruotsalainen kansanopisto Karjaalla Raaseporin kaupungissa. VNF on perustettu vuonna 1905, mutta nykyisellä paikallaan opisto on ollut vasta vuodesta 1978 lähtien.

Opiskelu

Opintolinjoilla, jotka kestävät vuoden verran, opiskelee vuosittain noin 150 opiskelijaa. Opetus on pääosin ruotsiksi, mutta myös suomea ja englantia käytetään. VNF tekee yhteistyötä Suomessa Åbo Akademin kanssa. Ulkomainen tärkein yhteistyökumppani on Englannissa sijaitseva University for the Creative Arts. Koululla voi opiskella taideaineita, kieliä ja oikeus- sekä luonnontieteellisiä aineita. Opistolla järjestetään myös lyhytkursseja ja avoimen yliopiston kursseja. Päärakennuksen läheisyydessä on asuntola opiston opiskelijoille.
Suomentähtimö

Ulkonäkö ja koko

Suomentähtimö kasvattaa 10–30 cm korkean hennon, kohenevan ja karhean varren. Väriltään kasvi on vihreä, kellanvihreä tai hennosti sinivihreä. Lehtilaidoissa on karheita nystermiä. Muodoltaan lehdet ovat lähes tasasoukkia, ulospäin ja yläviistoon siirottavia, ja ne ovat 5–25 mm pitkiä. Kukinto on kaksihaarainen, pitkä, harsu viuhko, jossa kukkia on tavallisesti 2–12 kappaletta. Joskus viuhko on muuntunut yksikukkaiseksi. Kukinnon tukilehdet ovat kaljuja. Sekä verhiö että teriö ovat viisilehtisiä. Verholehdet ovat 3–5 mm pitkiä, kaljuja ja leveälti kalvolaitaisia. Valkoiset terälehdet ovat syvään halkoisia ja 4,7–7 mm pitkiä. Heteiden ponnet ovat 0,4–0,8 mm pitkiä, emiö on kolmilehtinen. Suomessa suomentähtimö kukkii kesä-elokuussa. Hedelmä on kuusiliuskaisesti avautuva, lyhyt kota. Siemenet ovat 0,9–1,2 mm pitkiä.
Suomentähtimö muistuttaa suuresti luhtatähtimöä (Stellaria palustris), ja aikaisemmin se luokiteltiinkin tämän muunnokseksi tai alalajiksi. Suomentähtimö risteytyy toisinaan toisen lähilajin, heinätähtimön (Stellaria graminea) kanssa.

Levinneisyys

Suomentähtimö on mantereinen taigakasvi. Sen levinneisyysalue ulottuu Fennoskandian itäosista Keski-Siperiaan. Lisäksi sitä tavataan myös Altain alueella. Suomessa lajia tavataan Järvi-Suomen alueella Etelä-Karjalasta ja Keski-Suomesta aina Keski-Lappiin. Runsaimmin lajia tavataan Kemijokivarressa Keski-Lapissa sekä pohjoisessa Keski-Suomessa Pihtiputaalla ja Viitasaarella. Varsinkin Lapissa esiintyy runsaasti lajin risteymää heinätähtimön kanssa. Suomentähtimö on todennäköisesti Suomessa tunnettua yleisempi, sillä monet esiintymät on tunnettu varsin lyhyen aikaan. Esimerkiksi pohjoisen Keski-Suomen yli 60 esiintymästä lähes kaikki on tehty 1990-luvulla tai myöhemmin.

Elinympäristö

Suomentähtimö kasvaa jokien ja järvien luhtarannoilla ja -pensaikoissa, lähdepurojen varsilla, ojissa ja turvekuopissa. Kasvupaikat ovat hyvin usein avoimia ja ravinteita tuoville tulvilla alttiita.
Richard Leacock

Richard Leacock (18. heinäkuuta 1921 Britannia – 23. maaliskuuta 2011 Pariisi Ranska) oli brittiläissyntyinen dokumenttikuvaaja ja -ohjaaja. Hän oli dokumenttielokuvan uranuurtajia ja kuului ryhmään joka kehitti cinéma véritén.
Leacock oli muun muassa kuvaamassa John F. Kennedyn esivaalia seurannutta dokumenttia Primary (1960). Hänen yhdessä D. A. Pennebakerin kanssa perustama tuotantoyhtiö teki sellaisia tunnettuja dokumentteja kuin A Stravinsky Portrait (1965), Bob Dylan -dokumentin Dont Look Back (1967) ja rockdokumentin Monterey Pop (1968), jossa Jimi Hendrix poltti kitaransa.
Leacock asui lapsena Kanariansaarilla, jossa hänen isällään oli banaaniplantaasi. Hän muutti 1938 Yhdysvaltoihin opiskelemaan fysiikkaa ja asui siellä pääosan työuransa ajasta. 1970-luvun alussa hän perusti MIT:iin elokuvataiteen osaston ja opetti siellä 20 vuotta. Vuonna 1989 hän muutti Pariisiin, jossa hän kuoli.
Prekessio

Prekessio (myös presessio) tarkoittaa pyörimisakselin kiertymistä. Prekessoiva kappale pyörii oman akselinsa ympäri ja lisäksi akselin suunta muuttuu siten, että kaltevuuskulma pysyy vakiona mutta kaltevuussuunta kiertyy. Jos pyörivän hyrrän akseli ei ole tarkkaan pystysuorassa, se tekee prekessioliikettä.
Tähtitieteessä prekessiolla tarkoitetaan Maan tai muun taivaankappaleen akselin kaltevuussuunnan muuttumista pitkän ajan kuluessa. Sen vuoksi Maan akseli ei aina osoita samaan kohtaan taivaanpallolla eli taivaannavat liikkuvat suhteessa tähtiin.
Markus Eurén

Markus Eurén (s. 19. huhtikuuta 1978) on suomalainen muusikko, jonka instrumentti on kosketinsoittimet. Parhaiten hänet tunnetaan Moonsorrow-yhtyeen kosketinsoittajana.
PKP Pecheneg

PKP Pecheneg on venäläinen konekivääri. Se on modernimpi versio neuvostoliittolaisesta PKM-konekivääristä. PKP Pechenegin piippu on raskaampi, sitä ei voi irrottaa ja se on paineilmajäähdytetty säteittäisellä jäähdytysvirralla, joka pitää aseen luotettavampana ja hallittavampana. Lisäksi aseeseen voi asentaa optisen tähtäimen tarkkuuden parantamiseen. Venäjän asevoimien mallinimike aseelle on 6P41 tai 6P41N (Pecheneg-N), jossa on kisko yötähtäimelle. Tällä hetkellä PKP:ta on käytössä Venäjän asevoimien erikoisjoukoissa, Spetsnazissa ja myös muissa joukoissa huomattavia määriä.
PKP Pecheneg on nimetty Turkin sotaisan alkuperäisheimon Pechenegin mukaan, jonka alueesta tuli myöhemmin osa Etelä-Venäjän ja Ukrainan aroja. PKP on vakio 7.62×54mmR PKM konekivääri ilman nopean piipunvaihdon mahdollisuutta, ja tarkoitettu käytettäväksi kiinteällä jalustalla ryhmän tulitukiaseena. PKP on tulivoimaisempi ja pystyy tuottamaan pidemmän aikaa jatkuvaa tulta kuin vakioase RPK-74, minkä lisäksi 7.62x54mmR omaa pidemmän tehokkaan kantaman ja paremman läpäisykyvyn rakenteisiin ja rakennettuihin suojiin taisteluympäristössä.

Suunnittelu

PKP Pechenegin voidaan katsoa olevan muunnelma PKM-konekivääristä, mutta se on valmistettu yhtä taktista roolia varten, olemaan kunnollinen tulitukiase mekanisoidulle jalkaväelle ja erikoisjoukoille. Sen keskeinen ero verrattuna edeltäjäänsä on piipussa, jota ei voi nopeasti vaihtaa kentällä, mutta sen voi kuitenkin irrottaa tarkastusta ja huoltoa varten. PKP:n piippu on jonkin verran painavampi kuin PKM-konekiväärin, ja se käyttää säteittäisiä jäähdytysvirtoja. Piippu on suljettu metalliseen vaippaan, jonka sisällä paineilmajäähdytys tapahtuu. Tätä tekniikkaa käytettiin jo Lewis-pikakiväärissä, joka kehitettiin 1. maailmansodan aikoina. Jäähdytysilma saapuu vaipan sisään ovaalinmuotoisista luukuista vaipan takaosasta ja poistuu piipun suulla. Ensimmäisissä prototyypeissä Pechenegistä käytettiin vakioliekinvaimenninta, kuten PKM-konekiväärissä, mikä aiheutti suuren paineaallon aseen kuumentuessa. Nykyisissä vaimentimissa ongelma on poistettu. Piipun takaosaan on kiinnitetty pysyvästi kiinnitetty kahva, jossa on pitkänomainen muoto, sillä sen on tarkoitus myöskin suojata kangastuksilta, joita syntyy kun kuuma ilma pyörii aseen edessä. Valmistaja lupaa aseen ampuvan 600 laukausta yhteen menoon ilman mitään ongelmaa piipussa. Käytännössä kuitenkin jatkuvaa tulta on mahdollista ampua 250 laukausta. Toinen ero on kiinteä jalusta aseen etuosassa. Tämä lisäys parantaa hallittavuutta ja tarkkuutta pitkälle ammuttaessa, mutta se myös rajoittaa ampumissektoria, joka olisi ilman jalustaa suurempi. Toinen seuraus edellä mainitusta lisäyksestä on, että PKP:llä on epämukavampi ampua olkapäältä tai lonkalta, koska aseessa ei ole kahvaa ja jalusta on sijoitettu liian eteen. Kuitenkin aseessa on kantohihna, jota voi käyttää apuna lonkalta ammuttaessa.
Muissa teknisissä seikoissa PKP on samanlainen kuin PKM.

Tulinopeus

600–600 lks/min
SAI KZ III

Historia

KZ III:n prototyyppi teki ensilentonsa 11. syyskuuta 1944 sairaalalentokäyttöön varustettuna. 90 hevosvoiman de Havilland Gipsy Minor -moottorilla varustetun prototyypin runko oli teräsputkirakenteinen, siipien ja peräsimien ollessa puurakenteiset. Suurin osa koneesta oli pinnoitettu kankaalla.
Kaksi KZ III:a myytiin vuonna 1945 Tanskan kuninkaallisille ilmavoimille yhteyslentokonekäyttöön, joiden lisäksi osa koneista myytiin ulkomaanmarkkinoille Ruotsiin, Norjaan, Islantiin ja Belgiaan. Valmistetuista koneista neljä varustettiin sairaalalentokoneiksi, koneisiin oli mahdollista nostaa paarit rungon paapuurin puoleisen sisäänkäynnin kautta. Konetyyppiä käytti muun muassa sairaalakuljetuksia hoitanut Zone-Redningskorpset (nyk. Flack) vuoteen 1963 saakka.
Koneen pohjalta kehitettiin myöhemmin paranneltu KZ VII -malli, jota valmistettiin 53 kappaletta.

Säilyneet koneyksilöt

Dansk Veteranflysamling (nyk. Tanskan ilmailumuseo) sai lahjoituksena KZ III OY-DZA:n lahjoituksena Chr. Hoelgaard Lundilta. Kone oli palvellut sairaalalentotehtävissä joulukuulle 1962.
Helli-liikelaitos

Helli-liikelaitos oli Keski-Karjalassa vuosina 2009-2012 toiminut sosiaali- ja terveyspalvelukeskus.
Helli aloitti toimintansa vuonna 2009, jolloin siihen kuuluivat Kitee, Kesälahti, Tohmajärvi ja Rääkkylä. Rääkkylä irtisanoutui Hellistä 2011 ja hankki sen jälkeen sosiaali- ja terveyspalvelut yksityiseltä palveluntuottajalta.
Alueella oli vuonna 2009 noin 19 000 asukasta, mutta Rääkkylän irtauduttua yhteistoiminta-alueesta väestöpohja putosi noin 17 000:een. Kun Kesälahti liittyi Kiteeseen vuoden 2013 alusta, Helli-liikelaitos ja Keski-Karjalan yhteistoiminta-alueen toiminta lakkasivat.
Keski-Karjalan yhteistoiminta-alue oli vuosina 2009–2012 isäntäkunnan ja liikelaitoksen yhdistelmä. Se toimi isäntäkuntamallin mukaan, siten että järjestämisorganisaatio eli tilaajalautakuntana toiminut Keski-Karjalan sosiaali- ja terveyslautakunta oli Tohmajärven kunnan organisaatiossa ja palvelut tuotti Kiteen kaupungin organisaatioon sijoitettu liikelaitos Helli. Keski-Karjalan sosiaali- ja terveyslautakunta vastasi kuntien sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen järjestämisestä kaikkien kuntien asukkaille.
Neidonlähde

Juoni

Toren ja Märetan tytär Karin lähtee viemään kynttilöitä kirkolle sisarpuolensa Ingerin kanssa. Ingeri on katkera sisarpuoltaan kohtaan. Matkalla kolme paimenta raiskaa ja tappaa Karinin. Ingeri näkee tapahtuman, mutta pelästyy eikä uskalla palata kotiin kertomaan murhasta. Paimenet saapuvat Toren ja Märetan kotiin, jossa he yrittävät myydä Karinin vaatteita Märetalle. Totuus paljastuu vanhemmille, ja isä Tore kostaa murhaamalla paimenet. Perhe lähtee Karinin ruumiin luokse Ingerin johdattamana. Tore ei ymmärrä tyttärensä murhan sallinutta Jumalaa, mutta päättää rakentaa paikalle kirkon. Karinin ruumiin alta paljastuu lähde.

Kohtelu Suomessa

Valtion elokuvatarkastamo asetti elokuvalle ennakkotarkastuksessa 15.6.1961 ikärajan KK (Kokonaan kielletty), joten sitä ei saanut Suomessa laillisesti esittää. Elokuva vapautui sensuurista tarkastamon johtajan vaihduttua 1967, jolloin monet aiemmin kielletyt elokuvat uudelleentarkastuksissa läpäisivät sensuurin seulan.
Shigeo Nagashima

Shigeo Nagashima (jap. 長嶋茂雄, hiragana: ながしま しげお; s. 20. helmikuuta 1936) on entinen japanilainen baseballpelaaja. Hän pääsi Yomiuri Giantsiin vuonna 1958 ja nousi yhdeksi aikansa suurimmista japanilaisista baseballtähdistä. Vielä peliuransa jälkeen Nagashima on ollut julkisuudessa muun muassa Yomiuri Giantsin joukkueenjohtajana. 
Ennen ammattilaisuraansa Nagashima oli pelannut Rikkyon yliopistolla. Hän alkoi valmentaa Japanin maajoukkuetta vuoden 2004 kesäolympialaisia varten, mutta sai aivoverenkiertohäiriön ennen kisoja eikä päässyt matkustamaan Ateenaan.
Nagashima pääsi japanilaiseen Baseball Hall of Fameen vuonna 1988. Myös hänen pojastaan Kazushige Nagashimasta tuli baseballpelaaja.
CICA

Varsinaiset jäsenet

Afganistan, Arabiemiraatit, Azerbaidžan, Egypti, Etelä-Korea, Intia, Irak, Iran, Israel, Jordania, Kazakstan, Kiina, Kirgistan, Mongolia, Pakistan, Palestiinalaishallinto, Tadžikistan, Thaimaa, Turkki, Uzbekistan, Vietnam ja Venäjä.

Tarkkailujäsenet

YK, ETYJ, Arabiliitto; Bangladesh, Indonesia, Japani, Malesia, Qatar, Ukraina ja Yhdysvallat.
Hanna Teerijoki

Hanna Teerijoki (o.s. Heikura s. 15. heinäkuuta 1963 Kemi) on suomalainen entinen  maajoukkuetason jalkapalloilija, jääpalloilija ja jääkiekkoilija.
Jalkapallon, jääpallon ja jääkiekon lisäksi Teerijoki on edustanut Suomea myös maahockeyssa, kaukalopallossa ja golfissa. Teerijoki onkin ainoa eurooppalainen, joka on edustanut maataan maajoukkueessa kuudessa eri lajissa. Suomen mestaruuksia (yhteensä 26) hän on voittanut kaikissa muissa lajeissa paitsi jääkiekossa, mutta jääkiekon Ruotsin mestaruuksia hänellä on kaksi. Jääpalloa hän on pelannut Suomen lisäksi myös Ruotsissa ja Norjassa.
HIFK olisi aikanaan ottanut Hanna Teerijoen miesten edustusjoukkueeseen, mutta Suomen Jääpalloliitto ei antanut pelilupaa. Vuonna 1994 Teerijoki kuitenkin valmensi HIFK:ta.
Hanna Teerijoki edusti Suomea golfin naisten World Cupissa Riikka Hakkaraisen parina vuonna 2000. Teerijokea valmensi Ruotsissa Henri Rice, joka on valmentanut myös Annika Sörenstamia. Nykyisin hän toimii toimitusjohtajana ja kouluttajana Paloheinä Golfissa.
Teerijoki on suorittanut myös lentolupakirjan ja työskenteli lentäjänä vuosina 1997–2003.
Punainen kääpiö

Punainen kääpiö on himmeä punainen tähti, joka on Aurinkoa kevyempi, pienempi, viileämpi ja himmeämpi. Noin neljä viidesosaa Linnunradan tähdistä on punaisia kääpiöitä. Tällöin punaiset kääpiöt ovat Linnunradan yleisin tähtityyppi, ja moni Auringon lähitähti on punainen kääpiö.
Punaisen kääpiön spektriluokka on M, lisämääre V. Punaisen kääpiön läpimitta on 10–50 % Auringon läpimitasta eli noin 140 000–695 000 kilometriä. Pieni punainen kääpiö on suunnilleen Jupiterin kokoinen. Viileytensä vuoksi punainen kääpiö säteilee runsaasti infrapunasäteilyä. Monissa punaisissa kääpiöissä tapahtuu voimakkaita purkauksia, flareja. Lisäksi on suuria tähdenpilkkuja. Punaiset kääpiöt ovat pitkäikäisiä, koska ne viileytensä takia polttavat vetyä hitaasti. Punaisia kääpiöitä kevyemmät tähdet ovat ruskeita kääpiöitä. Yhä kiistellään, missä määrin punaisilla kääpiöillä voisi olla elinkelpoisia planeettoja.
Proxima Centauri on Aurinkoa lähin tähti, joka sijaitsee 4,22 valovuoden päässä Auringosta. Se on punainen kääpiö jonka spektrityyppi on M5.5 eV ja magnitudi 15,45 MV. Proximan pintalämpötila on 3 040 K ja luminositeetti 0,000138 L☉ sekä säde 0,145 R☉ ja massa 0,123 M☉.
Suuri kurpitsa

Suuri kurpitsa (engl. The Great Pumpkin) on Charles M. Schulzin luomassa Tenavat-sarjakuvassa kuvitteellinen olento, jonka olemassaoloon ainoastaan Eppu uskoo. Epun mukaan Suuri kurpitsa nousee halloween-yönä ”kaikkein vilpittömimmästä” kurpitsapenkistä ja lentää ympäriinsä jakaen lahjoja lapsille. Hahmo on yhdistelmä joulupukkia ja amerikkalaiseen halloween-perinteeseen liittyviä kurpitsalyhtyjä.
Eppu viettää joka vuosi halloween-yön läheisessä kurpitsamaassa odottaen Suuren kurpitsan saapumista, mitä ei koskaan tapahdu. Eppu on tosin useita kertoja erehtynyt luulemaan jotain kurpitsamaalla näkemäänsä vierasta kohdetta Suureksi kurpitsaksi. Vaikka Suuri kurpitsa ei koskaan näyttäydy, Eppu säilyttää uskonsa siihen tai menettää sen korkeintaan lyhytaikaisesti. Muut pitävät häntä yleensä hulluna. Toisinaan Eppu on saanut muita houkuteltua seurakseen kurpitsamaalle, mutta muut eivät ole vaikuttaneet tosissaan uskovan Suureen kurpitsaan, paitsi Salli ensimmäisellä kerralla ja Piparminttu-Pipsa muutamassa tarinassa. Eppu ryhtyy yleensä aina halloweenin lähestyessä levittämään sanaa Suuresta kurpitsasta, välittämättä naurunalaiseksi joutumisesta, ja myöhäisemmissä stripeissä hän jopa kiertää ovelta ovelle jakamassa esitteitä. Hän myös lähettää kirjeitä Suurelle kurpitsalle samaan tapaan kuin lapset kirjoittavat joulupukille. Eppu itse vakuuttaa, että Suuri kurpitsa ei liity mitenkään joulupukkiin, johon hän myös uskoo.
Suuri kurpitsa mainittiin Tenavissa ensimmäisen kerran 26. lokakuuta 1959 ja se muuttui sittemmin joka vuosi toistuvaksi vakiovitsiksi. Koska Schulz käsitteli sarjassa paljon uskontoon liittyneitä kysymyksiä, myös Suuri kurpitsa on tulkittu uskonnon vertauskuvaksi. Kun Schulz sai vuonna 1965 lukijakirjeen, jossa valitettiin Suuren kurpitsan olevan pyhäinhäväistys, hän vastasi olevansa samaa mieltä ja että hänen tarkoituksenaan oli itse asiassa vain osoittaa joulupukin olevan täsmälleen samaa. Schulz mainitsi myös eräässä haastattelussa, että Suuri kurpitsa oli tarkoitettu parodiaksi joulunvietosta ja joulupukista. Varsinkin sarjan loppuvuosina Epun tapa levittää sanaa Suuresta kurpitsasta alkoi kuitenkin yhä lähemmin muistuttaa kristillisten herätysliikkeiden toimintaa.
Epun usko suureen kurpitsaan on keskeinen juoniaihe Tenavat-animaatioissa It's the Great Pumpkin, Charlie Brown (1966) ja You're Not Elected, Charlie Brown (1972).

Nimen käyttö muualla

Filosofi Alvin Plantinga on käyttänyt nimitystä ”Suuri kurpitsa -vastaväite” teististä filosofiaa vastaan suunnatuista argumenteista, joissa vedotaan siihen, että samoilla perusteilla joilla uskoa Jumalaan väitetään perususkomukseksi voisi väittää perususkomukseksi myös uskoa mihin tahansa keksittyyn olentoon, kuten Suureen kurpitsaan.
Suomalainen sarjakuvaseura ja -julkaisija Suuri kurpitsa sekä sen samanniminen lehti on nimetty Tenavien hahmon mukaan.
Vuonna 2015 yllättäen havaittu, pyhäinpäivän aikoihin maapallon ohittanut asteroidi 2015 TB145 sai useita halloweeniin viittavia lempinimiä, joista yksi oli ”Suuri kurpitsa”.
Edvard Marttyyri

Edvard Marttyyri (joskus käytetään muotoa Eadweard II, n. 962 – 18. maaliskuuta 978/979) oli Englannin kuningas 8. heinäkuuta 975 lähtien kuolemaansa asti. Hän seurasi tehtävässä isäänsä kuningas Edgaria. Edvardin äiti oli Edgarin ensimmäinen vaimo Ethelflaeda Eneda.
Edvard nousi valtaan 13-vuotiaana, vaikka hänen äitipuolensa, Edgarin toinen vaimo kuningatar Elfrida (Ælfthryth) oli sitä mieltä, että hänen poikansa Ethelred sopisi paremmin kuninkaaksi. Entisen kuninkaan neuvonantaja ja Canterburyn arkkipiispa Dunstan sekä East Anglian ealdorman Aethelwin kuitenkin kannattivat Edvardia ja witenagemot vahvisti valinnan.
Edvardin vieraillessa metsästysretkellä Corfen linnassa lähellä Warehamia, Dorsetissa 18. maaliskuuta 979 (tai 978) hänet murhattiin. Legendan mukaan saapuessaan linnaan hänen äitipuolensa tarjosi hänelle kupillisen juotavaa Edvard ollessa vielä ratsailla. Edvardin juodessa Elfridan palvelija puukotti kuningasta ja tämä putosi satulasta osittain jääden roikkumaan jalustimesta. Hevonen raahasi Edvardia mukanaan ja kuningas kuoli tämän ja tikarinhaavan yhteisvaikutuksesta. Anglosaksien kronikka ei mainitse salamurhaa, ainoastaan että hänet tapettiin Corfen linnassa. Huntingdonin Henry sanoo, että kuninkaan tappoi hänen oma väkensä. Worcesterin Florencen mukaan hänet tappoi hänen oma väkensä kuningattaren määräyksestä. William Malmesburyläisen mukaan Edvardin tappoi Mercian ealdorman Aelfhere, mutta kirjoittaessaan kuolemasta, hän myös panee rikoksen Elfridan syyksi ja kertoo nykyisin perinteisesti hyväksytyn version tarinoiden kulusta. Ethelredillä tuskin oli mitään tekemistä tapahtuman kanssa, koska hän oli vasta noin kymmenvuotias.
Elfrida määräsi Edvardin haudattavaksi Wareham Prioryyn, ei siunattuun maahan tai mihinkään kuninkaalliseen paikkaan. Edvardin haudalla alkoi kuitenkin tapahtua ihmeitä. Vuonna 1001 hänet julistettiin pyhimykseksi nimellä Pyhä Edvard Marttyyri. Vuonna 1931 löydettiin läheltä Shaftersburyn luostaria jäännökset, joiden uskotaan kuuluvan Edvardille. Vuonna 1984 jäännökset sijoitettiin ortodoksikirkkoon Brookwoodyn hautausmaalle Wokingissa, koska tämä kirkko tarjoutui lahjoittamaan soveliaan paikan niille.
Katolisen ensyklopedian mukaan marttyyriksi julistamiseen riitti väkivaltainen kuolema ja se, että vastustajat olivat olleet kristinuskon vastustajia, Edvard itse ei toiminut erityisesti kristinuskon puolesta.
Jan-Erik Nygård

Jan-Erik Nygård (synt. 2. joulukuuta 1948 Munsala) on suomalainen ravivalmentaja, joka on Yhdysvalloista tapahtuvan ravihevosten tuonnin pioneeri. Myös hänen tyttärensä Sanna on ravivalmentaja ja isä Henry toi ravureita naapurimaista 1960-luvulla.
Ensimmäinen suoraan Amerikasta Suomeen tuotu ravihevonen oli Express Pride, jonka Nygård toi loppuvuodesta 1974. Kohuori haluttiin nähdä ensin kotimaakunnassa ja tätä varten perustettiin uusi suurkilpailu Seinäjoki-ajo. Lämmittelyssä Express Pride potkaisi Nygårdin pois rattailta, mutta hän ei lannistunut, vaan ajoi oriin voittoon itse kilpailussa. Ravihevosten viennin historiaa Nygård teki myymällä ensimmäisenä Suomessa syntyneen ravihevosen Yhdysvaltoihin vuonna 1983. Kyseessä oli Harness Adam niminen ori, joka kilpaili Amerikassa nimellä First Impulse.
Nygård on menestynyt hyvin myös ohjastajana ja valmentajana. Hänen valmentamansa Uncle Sam oli ensimmäinen suomalaishevonen, joka ansaitsi yli 100 000 markkaa yhden kauden aikana ja hän ajoi absoluuttisen Suomen ennätyksen 11,6 hevosella Vizzi Hanover Mikkelissä vuonna 1992.