Afganistan

Luonto

Kuivuuden takia Afganistanin yleisin kasvillisuustyyppi on matala ja harva pensaikko. Jos keväällä sataa runsaammin, tasangoille nousee yksivuotisia kukkia. Maan itäosien vuoret ovat aikoinaan olleet metsien peitossa, mutta niitä on hakattu polttopuiksi. Nykyisin maa-alasta on metsää enää kaksi prosenttia, lähinnä Afganistanin koillisosassa. Aikaisemmin maassa oli myös runsaasti eläinlajeja. Amu Darjan laaksossa maan pohjoisosassa vaelsi siperiantiikereitä, aavikolla eli antilooppeja ja gaselleja. Maassa tavattiin 380 lintulajia. Eläimistön nykytilasta sodan ja kuivien vuosien jälkeen ei ole tietoa.
Vuonna 2009 Afganistan julkaisi ensimmäisen luettelon maan rauhoitetuista lajeista. Niihin kuului 20 nisäkästä, seitsemän lintua, neljä kasvia, yksi sammakkoeläin ja yksi hyönteinen. Vasta nyt suojeltiin metsästäjien tavoittelema lumileopardi.

Politiikka

Afganistan on presidentillinen tasavalta, jossa on myös pääministerin virka. Presidentti on sekä valtionpäämies että hallituksen johdossa, ja hän nimittää ministerit. Käytännössä kuitenkin paikalliset ja alueelliset mahtimiehet käyttävät merkittävää valtaa.
Perustuslain mukaan Afganistan on islamilainen tasavalta, jonka lait eivät voi olla ristiriidassa islamin määräysten kanssa (artiklat 1 ja 3). Perustuslain 149. artiklan mukaan ”Niitä [perustuslain] määräyksiä, jotka koskevat sitoutumista pyhän islamin uskon perusteisiin ja islamilaiseen tasavaltaan, ei voi muuttaa.”
Kaksikamarinen parlamentti koostuu 102 jäsenen ylähuoneesta ja korkeintaan 250 jäsenen alahuoneesta.
Parlamenttivaalit käytiin pääosin ilman puoluetunnuksia ja puoluelaitos onkin suhteellisen heikko. Parlamentissa on kuitenkin useita merkittäviä puolueryhmiä. Näitä ovat muiden muassa Yunus Qanoonin johtama Hezbe-Afghanistan-Naween, lähinnä uzbekkiväestöä edustava Hezbe-Junbesh-e-Milli Afghanistan (Junbesh), šiiaväestöä edustava Hizb-e-Wahdat sekä lähinnä pataaneja edustava Hizb-i-Islami. Elokuussa 2009 käydyt presidentinvaalit olivat laajamittaisen vilpin sävyttämät. Pitkällisen laskenta- ja tarkistusprosessin jälkeen Hamid Karzain ilmoitettiin saaneen 49,7 prosenttia ensimmäisen kierroksen äänistä. Toinen kierros jäi kuitenkin pitämättä, ja Karzai julistettiin suoraan voittajaksi vastaehdokas Abdullah Abdullahin syytettyä vaalikomissiota puolueellisuudesta ja vetäydyttyä kisasta.

Väestö

Heinäkuussa 2013 Afganistanin arvioitu väkiluku oli 31 108 077. Tämä on selvästi pienempi kuin aikaisempi arvio, 33,6 miljoonaa, joka perustui vuoden 1979 vajaaksi jääneeseen väestönlaskentaan.
Afganistan on monikielinen ja -kulttuurinen maa. Afgaaneja eli pataaneja on 40–45 prosenttia väestöstä, seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat tadžikit (noin 27 prosenttia), hazarat (hetsarit, 9 prosenttia) sekä uzbekit (noin 10 prosenttia). Pienempiä väestöryhmiä ovat aimaqit, turkmeenit ja belutšit.
Tärkeimpiä kieliä ovat afganistanin persia (dari) 50 prosenttia, paštu (afgaani) 35 prosenttia ja turkin sukuiset kielet (erityisesti uzbekki ja turkmeeni) 11 prosenttia. Näiden lisäksi Afganistanissa puhutaan 30 pienempää kieltä (erityisesti belutši ja pašai), yhteensä 4 prosenttia. Maassa esiintyy paljon kaksikielisyyttä.
Afganistanilaiset ovat valtaosin sunnimuslimeja (80 prosenttia väestöstä), mutta maassa on myös merkittävä šiiavähemmistö (noin 19 prosenttia väestöstä). Erityisesti hazarat ovat pääasiassa šiiamuslimeja. Šiialaisia ismailiitteja on noin 1–2 prosenttia väestöstä, lähinnä Baghlanin ja Badakshanin maakunnissa. Maassa on myös pieni hindu- ja sikhivähemmistö. Maassa oli ennen suurehko juutalaisvähemmistö, mutta nykyisin maassa asuu tiettävästi vain yksi juutalainen.
Yli viisitoistavuotiaista vain noin 28 prosenttia osaa lukea ja kirjoittaa. Naisista suuri osa on lukutaidottomia (vuoden 2000 arvio 88 prosenttia) ja vuoden 2010 arvion mukaan raskauteen ja synnytyksiin kuoli 460 äitiä 100 000 kohden.
Maassa toimii kuusi ehkäisyklinikkaa, joita ylläpitää Marie Stopes International -järjestö. Klinikat antavat tietoutta perhesuunnittelun menetelmistä sekä raskauden keskeytyksestä. Ne tekevät yhteistyötä uskonnollisten johtajien kanssa. Järjestön mukaan sen toiminnan avulla ehkäistiin 250 000 ei-toivottua raskautta vuonna 2009 ja autettiin eri ministeriöitä muuttamaan toimintaansa naiset paremmin huomioon ottavaan suuntaan. Ainoa klinikoiden ulkopuolinen rahoittajamaa on Suomi.
Koska YK:n vuosituhattavoitteet on määritelty suhteellisesti (ongelmista kärsivien määrän vähentäminen puoleen tai kolmannekseen vertailuvuoden tasosta), Afganistan on edellä mainituista ongelmista huolimatta edistynyt melko hyvin tavoitteiden kanssa. Vuoden 2007 arvion mukaan lapsikuolleisuuteen liittyvä tavoite tullaan todennäköisesti saavuttamaan, ja neljän muun saavuttaminen on mahdollista. Äärimmäisen köyhyyden vähentäminen ja naisten tasa-arvon edistäminen jäävät kuitenkin jälkeen tavoitteista. Koska turvallisuus on Afganistanissa suuri ongelma, maa on lisännyt, sitä koskevan ylimääräisen tavoitteen vuosituhatlistalleen.

Terveystilanne 2011

Afganistanin terveysministeriön marraskuussa 2011 julkaiseman selvityksen mukaan tilanne on kohentunut merkittävästi siten, että maan suurin terveydellinen ongelma, synnytys- ja lapsikuolleisuus, on vähentynyt. Tutkimuksen mukaan synnytyksessä kuolee 1/50 synnyttäjää. Imeväiskuolleisuus on puolet vuoden 2008 tilanteesta, mikä tarkoittaa että ennen ensimmäistä syntymäpäivää kuolee 97 lasta tuhannesta.
Afganistanilaisten elinajanodote on pidentynyt yli kymmenen vuotta. 2009 julkaistu odote oli 47–50 vuotta, nyt 62–64 vuotta. Alle viisivuotiaista lapsista kuoli aiemmin 20 prosenttia, nyt enää 10 prosenttia. Syynä tilanteen paranemiseen on muun muassa ripulin ja keuhkokuumeen hoidon tehostaminen.
Sairaaloiden määrä oli vuonna 2003 vain 450, vuoden 2011 selvityksen mukaan 1 800. Kätilöiden määrä oli 400, vuonna 2011 kätilöitä oli 2 000.
Kaikkia alueita ei selvitykseen voitu ottaa, sillä Kandaharin, Helmanidin ja Zabulin maakuntien maaseudulla valtaa pitävät yhä kapinalliset. Tutkimusta rahoittivat Unicef, WHO ja Yhdysvaltojen hallitus.

Liikenne ja media

Afganistanissa on kaikkiaan 52 lentokenttää, joista 23:n kiitotiet on päällystetty. Vesiteitä on 1 200 kilometriä, lähinnä Amudarja-joella. Kabulin lentoasema on maailman vilkkaimpia yhden kiitotien lentokenttiä, koska sitä käyttävät ulkomaiset sotilasjoukot. Niiden lisäksi kentältä lentää kolme afganistanilaista lentoyhtiötä 10–15 lentoa päivässä.
Maan ensimmäinen rautatielinja avattiin kesällä 2011. 75 kilometriä pitkää rataosuutta pitkin kuljetetaan rahtia Uzbekistanin Hairatanin kaupungin ja Mazar-i-Sharifin välillä. Uusia reittejä on suunnitteilla viisi. Rahoitusta niihin on saatu ulkomailta, sillä maassa on rikkaat luonnonvarat, joita monet maat ovat kiinnostuneet hyödyntämään. Rautateiden toivotaan myös vakauttavan väkivaltaisen maan elämää kehittämällä sen taloutta.
Afganistanin hallitsija Rahman Khan kielsi rautateiden rakentamisen 1900-luvun taitteessa. Britit ja venäläiset sotivat seudulla ja rakensivat rautateitä, ja Rahman Khan toivoi kiellolla pitävänsä vallan maassa itsellään.
Talebanin kukistumisen jälkeen yksityiset televisio- ja radioasemat ovat yleistyneet vauhdilla. Talebanin aikana televisio oli kielletty, koska sitä pidetään moraalille vahingollisena. Mediaa säätelevä laki kieltää edelleen islamin vastaisen materiaalin esittämisen. Lankapuhelinliittymiä on alle puoli miljoonaa, mutta kännyköiden käyttö on yleistymässä. Vuonna 2008 maassa oli 8,45 miljoonaa kännykkää ja vuonna 2012 jo 18 miljoonaa. Internetin käyttäjiä oli vuonna 2009 noin miljoona. Yleisin tapa käyttää internetiä ovat Kabulin nettikahvilat ja -kioskit.

Talous

Sodat ovat raunioittaneet valmiiksi köyhän maan talouselämän, ja maan elintaso onkin maailman huonoimpia. Maataloudessa tuotetaan viljalajeja (muun muassa vehnää) ja etenkin puuvillaa. Oopiumin viljely on yleistä. Karjanhoito on paimentolaisheimojen pääelinkeino. Mattoja tehdään vientiin. Maatalous keskittyy pohjoisille tasangoille lähelle maan rajoja. Ravinnontuotanto on hyvin riippuvainen vehnän viljelystä ja lampaiden ja vuohien kasvatuksesta.
Kesäkuussa 2010 Yhdysvaltojen armeijan uutisoitiin löytäneen Afganistanista yli biljoonan dollarin mineraaliesiintymän. Löydetyt mineraalit olivat rautaa, kuparia, kobolttia, kultaa ja litiumia. Yhdysvaltojen puolustusminiteriön raportti nimitti maan ”litiumin Saudi-Arabiaksi”. Afganistanista löydetyt litium-varannot tekisivät hyötykäytössä maasta maailman suurimman litiumin tuottajan. Litiumia tarvitaan erityisesti hybridi- ja sähköautojen akkuihin, tietokoneisiin ja matkapuhelimiin.
Vaikka Yhdysvaltojen hallituksen edustajat ilmoittivat yllättyneensä Afganistanin luonnonvaroista, tosiasiassa mineraalivarannot olivat hallituksen tiedossa jo 1970-luvulla. Neuvostoliiton, Yhdysvaltojen, Maailmanpankin ja YK:n edustajat keskustelivat jo tuolloin Afganistanin luonnonvarojen hyödyntämisestä. Sotilaalliset selkkaukset ovat estäneet köyhää Afganistania hyödyntämästä maansa mineraalivarantoja. Hampshire Collegen rauhan ja kansainvälisen turvallisuuden tutkimuslaitoksen professori Michael T. Klare on luonnehtinut Afganistanin olevan ”resurssikirouksen” uhri. Eri ryhmittymät taistelevat hyötyäkseen taloudellisesti Afganistanin mineraalirikkauksista. Luonnonvarat ovat jopa saattaneet heikentää tavallisten ihmisten arkea, koska eri ryhmittymät ovat valmiita puolustamaan taloudellisia intressejään sotilaallisesti.

Kulttuuri

Ennen vuotta 1978 afganistanilaisten kansallistunne oli heikko. Paikalliset yhteisöt olivat suhteellisen itsenäisiä, ja ihmiset samaistuivat ensisijaisesti omaan heimoryhmäänsä, toiseksi koko kansainväliseen islamilaiseen yhteisöön. Sisällissodassa etniset ristiriidat kärjistyivät etenkin pataanien ja pohjoiseen liittoon kuuluvien muiden etnisten ryhmien välillä.
Tunnettuja afganistanilaisia mattoja tekevät turkmeenit ja belutšit, maan pohjois- ja länsiosan paimentolaiset. Paimentolaiset viettävät kesät ylänköalueilla ja laskeutuvat talveksi laaksoihin. Heillä on kahdenlaisia telttoja: keskiaasialaisia jurttia ja Lähi-idälle tyypillisiä mustasta vuohenkarvasta tehtyjä telttoja. Paimenet voivat yöpyä tilapäisesti myös ruokomajoissa tai luolissa. Maanviljelijät asuvat tyypillisesti linnoitetuissa savesta ja oljesta rakennetuissa monikerroksisissa taloissa.
Afganistanilaista perusruokaa ovat litteät vehnäleivät, joita paistetaan joko rautapannulla tai saviuunin sisäpinnalla. Leipää kastetaan usein lihaliemeen. Jogurtti ja muut maitotuotteet ovat myös yleisiä.
Afgaaninvinttikoiria oli käytetty Afganistanissa metsästys- ja paimenkoirina tuhansien vuosien ajan ennen kuin länsimaiset koiraharrastajat kiinnostuivat niistä 1800-luvulla.
Perinteiseen afgaanimusiikkiin kuuluvat maan omat perinnesoittimet rubab ja dombur. 2000-luvulla myös rockista on tullut suosittua nuorison keskuudessa.

Urheilu

Afganistan on osallistunut olympialaisiin 13 kertaa ajoittain vuodesta 1936. Sen ainoat mitalit, kaksi pronssia, on tuonut Rohullah Nikpai taekwondosta.
Afganistanin kansallisurheilu on buzkashi, jossa ratsain liikkuvat urheilijat yrittävät saada siirrettyä vuohen tai vasikan ruhon maalialueelle. Muita suosittuja lajeja ovat jalkapallo ja kriketti. Afganistanin jalkapallomaajoukkue ei ole menestynyt arvoturnauksissa. Se oli huhtikuussa 2011 FIFAn rankingissa sijalla 174. Kriketin taas toivat mukanaan afgaanipakolaiset palattuaan takaisin kotimaahansa Pakistanista.