Syyrian sisällissodan rauhanvälitysyritykset

Arabiliitto

Syyrian hallitus koetti rauhoittaa protestointia keväällä 2011 lakkauttamalla virallisesti poikkeustilan ja lupaamalla uudistuksia. Arabiliitto ja YK koettivat sodan alkuvuosina 2011-1012 luoda Syyriaan rauhaa ulkoapäin. Mutta tämä oli mahdotonta, kun kumpikaan osapuoli ei noudattanut tulitaukoja ja suurvallat kiistelivät tilanteen ratkaisusta. Arabiliitto vaati Syyrian hallitusta lopettamaan verenvuodatuksen 28. elokuuta 2011 ja laati rauhaan tähtäävän tiekartan. Syyrian hallitus hyväksyi tiekartan, muttei noudattanut sitä. Venäjä ja Kiina estivät 5. lokakuuta 2011 YK:n päätöslauselman, jossa Syyrian hallituksen käyttämä väkivalta tuomittin ja maalle olisi jopa määrätty pakotteita.
Arabiliiton tarkkailijat saapuivat Syyriaan 22. joulukuuta 2011. Oppositio moitti tarkkailuoperaatiota farssiksi, koska muutamat tarkkailijat eivät kyenneet estämään väkivaltaa. Hallitus epäili tarkkailijoiden luotettavuutta. Arabiliitto veti tarkkailijansa 28. tammikuuta 2012 pois, kun väkivalta oli kiihtynyt muun muassa. Homsissa.

Kofi Annan, YK-tarkkailijat

Venäjä ja Kiina estivät YK-päätöslauselman, koska siihen ei ollut tehty Venäjän vaatimia muutoksia. Länsimaiden edustajat raivostuivat tästä. Huhtikuussa 2012 yritettiin tulitaukoa, mutta sitä noudatettiin alun alkaenkin vain osin ja se petti nopeasti. YK:n tarkkailijat saapuivat Syyriaan 15. huhtikuuta 2012 valvomaan tulitaukoa. Joukossa oli myös suomalaisia. YK-tarkkailijat ilmoittivat 27. huhtikuuta vakavista tulitaukorikkomuksista. Kun kapina laajeni, täysi sisällissota käynnistyi kesällä 2012. YK:n tarkkailijoihin suhtauduttiin vihamielisesti sekä hallituksen että kapinallisten kannattajien taholta. Tarkkailijoita kohti saatettiin tulittaa. Kun taistelut kiihtyivät kesäkuun puolivälissä, YK-tarkkailijat keskeyttivät tyonsäja he jättivät Aleppon turvattomuuden takia. YK veti elokuussa tarkkailijansa pois. Kofi Annan jäi pois Syyrian rauhanprosessista elokuun lopussa, koska häntä "osoiteltiin sormella ja nimiteltiin" YK:n turvallisuusneuvostossa, ja koska hän ei saanut kylliksi tukea.

Brahimi ja Geneven keskustelut

YK:n Syyria-erityslähettilääksi tuli nyt Lakhdar Brahimi. Brahimi muun muassa koetti saada sotijat 26. lokakuuta 2012 alkavaan tulitaukoon, joka petti nopeasti. Vuoden 2013 alussa Assad esitti oman rauhansuunnitelmansa. joka sulki pois hallituksen pettäneet tahot ja jätti hänet itsensä valtaan. Oppositio ei hyväksynyt tätä ehdotusta. Opposition tukijamaat ja YK-lähettiläs Brahimi tuomitsivat sen, koska pitivät sitä aiemman toistoja ja tyhjinä lupauksina. Yhdysvallat sai Syyrian presidentin luovuttamaan enimmät maan kemialliset aseet ilmaiskuilla uhkaamalla.
YK:n alaiset rauhanneuvottelut Genevessä menivät myös pieleen tammikuussa 2014. Näissä oli mukana muun muassa Yhdysvallat, Ranska, Saudi-Arabia, Turkki, Venäjä ja Kiina mutta Iran puuttui neuvotteluista. YK:n erityslähettiläs Lakhdar Brahimi myönsi epäonnistuneensa tehtävässään ja erosi toukokuussa 2015.

Wienin keskustelut

Syyskuussa 2015 saatiin paikallinen pari viikkoa kestänyt tulitauko Zabadaniin. Seitsemäntoista valtiota, mukaan luettuna Iran, pitivät rauhankokouksen Wienissä 30. lokakuuta 2015. Rauhankokous päättyi erimielisyyteen Assadin tulevaisuudesta. Kun opposition tukijamaat halusivat siirtää Assadin vallasta pois. Varsinkin Iran vastusti tätä. Marraskuussa 2014 jatkuneissa Wienin neuvotteluissa tärkeimmät kriisin eri osapuolia tukeneet ulkovallat sopivat, että Syyrian sodan rauhanneuvottelut oli määrä aloittaa 1. tammikuuta. Tavoitteena oli siirtymäkausi ja tulitauko.

YK:n päätöslauselma

YK:n turvallisuusneuvosto päätti joulukuussa Syyrian sisällissodan rauhansuunnitelmasta. Mutta tulitauon aikaansaaminen näytti epävarmalta. Ulkovallat kiistelivät yhä Assadin asemasta.

Yhdysvallat ja Venäjä 2016

Yhdysvallat ja Venäjä neuvottelivat elo-syyskuun vaihteessa 2016 pyrkien luomaan yhteisen Syyria-linjan. Vaikka neuvotteluissa edistyttiin paljon, Venäjä muutti ehtoja eikä sopimukseen tälläkään kertaa päästy. Sitten Venäjä ja Yhdysvallat sopivat yhteistä toimista jihadistiryhmiä vastaan. Syyria suostui tulitaukoehdotukseen. Se lupasi lopettaa kapinallisalueiden pommituksen. Tämäkin tulitaukoehdotus näytti epävarmalta varsinkin kapinallisten mielestä.
Hallituksen ja kapinallsten asejoukot rikkoivat syyskuun tulitaukoa ensimmäisen vuorokauden aikana monin paikoin. Tulitauko piti seuraavana päivinä melko hyvin. Mutta loppuviikolla sitä rikottiin jo ainakin pari kertaa tunnissa. 17. syyskuuta Yhdysvallat pommitti vahingossa Venäjän tukeman Syyrian hallituksen sotilaita, mikä laukaisi kiistan Venäjän ja Yhdysvaltain välille. Hallitus pommitti Aleppoa ainakin pariin otteeseen. Tämä oli merkki tulitauon romahduksesta. Hallituksen armeija pyrki valtaamaan piirittämänsä Aleppon osan. Se tapahtui raskaiden ilmaiskujen tuella. Venäjä puolusti ilmasikuja, koska piti niitä välttämättöminä terrorismin torjunnassa. Yhdysvaltain ulkoministeri Kerry uhaksi vetäytyä yhteistysötä taistelussa Isisiä vastaan, jos Aleppon pommitukset eivät lopu. Riitelystä huolimatta suurvallat yrittivät syyskuun lopussa yhä neuvotella toisesta tulitauosta.

Venäjä ja Turkki 2016

Turkin valtiollinen uutistoimisto Anatolia ilmoitti 28. joulukuuta 2016, että Turkki ja Venäjä ovat sopineet tulitauosta Syyriassa. Seuraavana päivänä kapinalliset ja hallitus ilmoittivat suostuvansa koko maata koskevaan tulitaukoon.