Venesjärvi (järvi Kankaanpäässä)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 312 hehtaaria eli 3,1 neliökilometriä. Se on 3,6 kilometriä pitkä ja 3,0 kilometriä leveä. Se on matala järvi ja se sijaitsee varsin kivikkoisessa ympäristössä, minkä vuoksi järvessäkin on paljon kiviä. Järvi on syntynyt etelässä Venesjärven kylän poikki kulkevan harjujakson taakse. Järvi on kaksiosainen ja osia yhdistävät toisiinsa Salmensaarta ympäröivät salmet, jotka jäävät luoteessa Salmennokan ja kaakossa Töllinniemen väliin. Järven koillisosa on 3,2 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Toinen järvenosa suuri ja se onkin 2,6 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Se on rikkonainen, sillä siinä on paljon erikokoisia saaria. Järven lähiympäristö on alavaa metsämaata, jossa on runsaasti näkyvissä maaperän kalliopintaa, mutta harjujakson ympäristössä esiintyy paljon peltomaata.
Järvessä on kartan mukaan 32 saarta, joista suurin osa on pieniä luotoja. Suurin saari on Salmensaari, joka lähes katkaisee järven kahteen järvialtaaseen. Se on 750 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Saaren pinta-ala on kartasta mitattuna yli 16 hehtaaria. Muita suuria saaria ovat Kangonsaari, Lokainensaari, Marjasaari, Korkeasaari, Ruissaari, Lammassaari, Sammalsaari, Yrkönsaari, Pajasaari ja Kuivasaari. Junninsaari sijaitsee etelärannan tuntumassa ja sinne menee nykyään tie. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 4,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0046 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 5,4 metriä. Syvin kohta sijaitsee Salmensaaren rannassa Oravasaaren edessä.
Järven rantaviivan pituus on 32 kilometriä. Järven lähistöllä sijaitsee kymmenen maatilaa sekä muuta kiinteää haja-asutusta. Järven kaakkoispäässä Venesjärven taajamaa ulottuu rantaan asti. Rannoille ja joihinkin saariin on rakennettu yli 100 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13201 ja järven pohjoispuolen kyläteiltä. Järven kaakkoisrannassa sijaitsee Venesjärven uimaranta  ja Venesjärven rantalava .

Vedenlaatu

Järvi on matala humusjärvi, jonka ekologinen tila on luokiteltu hyväksi. Vedessä on runsaasti humusta ja vesi on myös melko sameaa. Veden näkösyvyys on ollut 2000-luvulla kesäisin 0,9–1,3 metriä. Vedessä on kuitenkin runsaasti fosforia ja typpeä ja siihen voi tämän vuoksi syntyä leväkukintoja otollisissa oloissa. Talvella veden ravinnepitoisuudet kuluttavat jään alla veden happea, jolloin veden happipitoisuus alenee ja etenkin järven pohjalla se vähenee selvästi. Kesäisin veden happipitoisuus on matalassa vedessä hyvä. Veden happamuustaso on kesäisin ollut pH 6,5–6,6 ja talvella se laskee tätä alemmaksi eli melko happamammaksi.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Karvianjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 36) Inhottujärven–Ala-Honkajoen alueella (36.02), jonka Kahilaojan valuma-alueeseen (36.023) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,4 metriä mpy.
Koska järvi on vesistöalueensa latva-alueella, saa se pääosan vedestään omalta valuma-alueeltaan. Järven pohjoispäähän laskee koillisesta Lintukulman kautta laskeva oja, joka on Alhonjärven (32 hehtaari) laskuoja. Järveen on johdettu lähes 20 metsä- tai suo-ojaa sen lähiympäristöstä.
Järven laskujoki on Tuomioja, joka on joenvarren peltojen kuivattamiseksi kaivettu suoraksi ja syväksi. Siihen yhtyy puolivälissä lounaasta Jokilammin (126 hehtaaria) laskuoja. Laskujoki jatkaa sitten Kahilaojana peltoalueen eteläreunaan, missä se yhtyy Karvianjokeen Hihkiönkosken kohdalla.