Yli-Suolijärvi

Maantietoa

Järven pinta-ala on 3 310 hehtaaria eli 33,1 neliökilometriä. Se on 16,4 kilometriä pitkä ja 5,7 kilometriä leveä, mutta järven muoto on lukuisten saarien, niemien ja lahtien rikkoma. Itärannasta Nurmiselälle työntyvä 3,6 kilometriä pitkä Ruokamonniemi jakaa järven itäpään kahtia. Veneilijöille on kuitenkin niemen tyveen kaivettu oja. Suurempi vaikutus järven topografiaan on Reikäniemellä, joka on 6,4 kilometriä pitkä ja 2,5 kilometriä leveä. Kun mukaan liitetään myös Särkisaari, muodostavat nämä 9,6 kilometriä pitkän kokonaisuuden, joka sijaitsee keskellä järveä.
Järvi voidaan jakaa neljään järvenosaan. Läntinen osa jää Reikäniemen ja pengertien länsipuolelle, järven pohjoisosa jää Reikäniemen pohjoispuolelle pengertien ja Parassimonsaaren väliin, itäosa sijaitsee Reikäniemen ja Särkisaaren itäpuolella, ja viimeinen eli eteläosa jää Reikäniemen ja Särkisaaren eteläpuolelle. Järvenosien väliset yhteydet ovat kapeiden salmien virtauksien varassa ja järvenosien välistä veneliikennettä on helpotettu kapeiden kannasten yli kaivetuilla ojilla.
Järvessä on laskettu olevan 156 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 656 hehtaaria, mikä on noin 16,5 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista yksi on yli neliökilometrin suuruinen, muista saarista 30 ovat yli hehtaarin suuruisia, 121 saarista ovat yli aarin ja loput neljä ovat alle aarin kokoisia. Suurin saari on ehdottomasti Särkisaari, joka on lähes kiinni Reikäniemessä ja jonka pinta-ala on kartasta mitattuna yli 4,3 neliökilometriä eli noin 430 hehtaaria. Muita suuria saaria ovat esimerkiksi Koivusaari, Parassimonsaari, Vienansaari, Hevossaari, Keihässaari, Raatosaari ja Märkäsaari.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 138 miljoonaa kuutiometriä eli 0,138 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys on 18,2 metriä. Järven eteläosassa on useita syvänteitä, jotka yltävät kuitenkin vain 10 metrin syvyyteen. Järven länsiosa on vieläkin matalampi kuin tämä osa. Pohjoisosassa Ahmaselältä alkaa Koivusaarelle jatkuva yli 10 metriä syvä ja varsin pitkä syvänne, jossa on paikoin jopa 15 metriä syvää. Syvintä on kuitenkin järven itäosan eteläosassa Ahvenselällä, missä sijaitsee laaja ja yli 10 metriä syvä syvänne. Sillä on Hevossaaren eteläpuolella laaja yli 15 metriä syvä syvänne ja siitä lounaaseen Uopajanlahden suulla sijaitsee järven syvin kohta.
Järven rantaviivan pituus on 220 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 87 kilometriä. Järven rannat ovat enimmäkseen autiot ja asutus on pääasiassa haja-asutusta. Tiheämpää asumista on kuitenkin kylissä, joita ovat Karjalaisenniemi järven itäpäässä ja Lehtiniemi ja Kylmäniemi järven länsiosissa, sekä Luksuan ja Särkelän kulmakunnat. Seututie 945 ylittää järven Reikäniemeltä Pikkukylään mentäessä Ahmasselän pengertietä myöten ja seututie 947 seuraa järven itärantoja Karjalaisenniemen kylässä. Muualle pääsee Särkelän kautta kulkevalta tieltä ja Luksuan kautta kulkevalta tieltä.

Säännöstely

Järven vedenpinnan korkeus on 244,7 metriä mpy. Järvi on säännöstely siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 243,15 metriä ja 245,55 metriä mpy. Säännöstely liittyy Ala-Suolijärvessä totetuttuun umiskon voimalaitoksen vesivoiman tuotantoon, jossa luonnollisia järviä käytetään vesivarastoaltaina. Muita ympäristön  ovat Ali-Suolijärvi, jonka pinta-ala on 55,9 neliökilometriä (km²), Irnijärvi-Vierusjärvi (4,0 km²), Niemijärvi (3,4 km²), Nolimo (1,8 km²) ja Sallan Isojärvi (4,8 km²).

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kemijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 65) Kemijärven–Pelkosenniemen alueen (65.3) Jumiskon voimalaitoksen valuma-alueella (65.39), jonka Yli-Suolijärven alueeseen (65.393) järvi kuuluu.
Järvi saa pääosan vedestään kolmesta joesta: Rutajoki, Kiekkijoki ja Vääntöjoki. Kiekkijoki laskee Kiekkijärvestä (170 ha), joka on Kiekkijoen valuma-alueen (65.399) laskujoki ja se laskee Yli-Suolijärven länsiosaan. Vääntöjoki on vuorostaan Saarijärven–Seittijärven valuma-alueen (65.398) laskujoki, joka alkaa Timisjärvestä (179 ha) ja laskee Yli-Suolijärven Ristijärveen. Muita valuma-alueen isoja järviä ovat Luovijärvi (143 ha), Ajakka (138 ha) ja Väätimö (121 ha).
Yli-Suolijärven alueella on 59 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat seuraavat järvet. Reikäniemellä on kolme järveä, jotka ovat Papinlampi (17 ha), Ollinlampi (4 ha) ja Pajari (29 ha). Järven länsiosaan laskeva Rutajoki on Rutajärven (33 ha) laskujoki, jonka valuma-alueella sijaitsevat vielä Purnunlampi (20 ha) tai Kovajärvi (25 ha). Suoraan Yli-Suolijärveen laskevat muun muassa Särkilampi (27 ha), Jäkäläjärvi (20 ha), Iso-Koljatti (8 ha), Naumanjärvi (14 ha), Jängänjärvi (35 ha) ja Väärälampi (28 ha). Vielä on Riajärvi (97 ha), joka laskee Särkilampeen, ja Ruokamojärvi (90 ha), joka laskee Jängänjärveen.
Järven laskujoki on Luksuanjoki, joka on 1,9 kilometriä pitkä. Se laskee Ali-Suolijärveen, joka on 2,2 metriä alempana kuin Yli-Suolijärvi. Joessa on kartan mukaan säännöstelypato.