SpaceX

Yritys

SpaceX:n perusti Elon Musk toukokuussa 2002. Hän investoi yritykseen varojaan 100 miljoonaa dollaria maaliskuussa 2006. 4. elokuuta 2008 SpaceX hyväksyi 20 miljoonaa dollaria lisärahoitusta The Founders Fundilta.
Yrityksellä oli noin 6000 työntekijää vuonna 2019. Muihin vastaaviin yrityksiin verrattuna vähäinen henkilökunta on osa Muskin pyrkimyksiä vähentää kustannuksia. Muskin mukaan muiden yhtiöiden korkeat hinnat johtuvat osin tarpeettomasta byrokratiasta.
Tammikuussa 2005 SpaceX osti kymmenen prosentin osuuden Surrey Satellite Technologystä.
Huhtikuussa 2011 NASA, Yhdysvaltain ilmavoimat ja NRO solmivat puite- tai aiesopimuksen SpaceX:n kanssa.

Tuotteet

SpaceX:n kehitteillä olevat tuotteet ovat miehitetty Dragon V2 -avaruusalus sekä Interplanetary Transport System.
Toukokuussa 2005 SpaceX ilmoitti saaneensa Yhdysvaltain ilmavoimien kanssa aikaan IDIQ-sopimuksen, jonka mukaan ilmavoimat voisi ostaa enimmillään 100 miljoonalla dollarilla laukaisuja yritykseltä. NASA ilmoitti 22. huhtikuuta 2008 solmineensa SpaceXn kanssa IDIQ-sopimuksen. Sopimus on arvoltaan 0,020 – 1 000 miljoonaa dollaria riippuen toteutetuista tehtävistä. Sopimuksen piiriin kuuluu 30. kesäkuuta 2010 mennessä tilatut lennot, jotka laukaistiin joulukuussa 2012.  Samalla Elon Musk ilmoitti, että SpaceX on myynyt kaikkiaan 14 sopimusta Falcon-raketeille.
Kesäkuussa 2010 yhtiö voitti noin 500 miljoonan dollarin laukaisusopimuksen uusien Iridium-tietoliikennesatelliittien laukaisemiseksi. Yhden 800 kilogrammaa painavan satelliitin laukaisu 780 kilometriä korkealle radalle maksaa vajaat seitsemän miljoonaa dollaria, joka olisi liian halpa kantoraketin hinta, mutta yhteislaukaisuilla raketin hinta on samaa suuruusluokkaa kuin Venäjän, Kiinan tai Intian kantorakeissa. Jälkimmäiset kaksi maata olivat vuonna 2010 Yhdysvaltain käyttökieltolistalla yhdysvaltalaisen teollisuuden tukitoimena.
Perusrakenteeltaan vastaavan muita Falcon-raketteja vastaavan, kooltaan Falcon 1:n ja Falcon 9:n väliltä olevan Falcon 5 -raketin kehitys keskeytettiin, jotta yhtiö voi keskittyä Falcon 9 -rakettiin.

Falcon 1

Sekä Falcon 1 että Falcon 9 suunniteltiin alusta alkaen uudelleenkäytettäviksi, vaikka tämä jäikin pelkäksi haaveeksi Falcon 1:n osalta. Falcon 1 oli suhteellisen pieni kantoraketti, joten sen kontrolloitua putoamista ilmakehään pyrittiin hallitsemaan pelkillä laskuvarjoilla. Raketin ensimmäisen ja toisen vaiheen väliseen tilaan asennettiin laskuvarjot, joiden oli tarkoitus hidastaa raketin nopeus niin pieneksi, että se pysyisi laskeutumaan mereen hajoamatta. Rakettivaihe oli tarkoitus nostaa laskeutumisen jälkeen laivaan, jolla se kuljetettaisiin huollettavaksi. Huoltotoimenpiteiden jälkeen raketti oli tarkoitus laukaista uudelleen.
Lentojen yhteydessä kävi ilmi, että ensimmäinen vaihe ei kestänyt Maan ilmakehän aiheuttamia aerodynaamisia kuormia ja kuumentumista, eikä Falcon 1:n uudelleenkäytettävyyttä täten koskaan onnistuttu kokeilemaan käytännössä.

Falcon 9

Falcon 9 suunniteltiin alunperin uudelleenkäytettäväksi alusta alkaen niin ensimmäisen kuin toisenkin vaiheen osalta, vaikka jälkimmäisen uudelleenkäytettävyys jäikin vain konseptiksi. Toisin kuin Falcon 1, Falcon 9 ei laskeudu mereen, muun muassa meriveden suolan aiheuttaman korroosion vuoksi. Sen sijaan ensimmäinen vaihe, lentoprofiilista riippuen, palaa joko lähelle laukaisualustaa ja laskeutuu kiinteälle maalle, tai hidastaa sivuttaissuuntaista nopeuttaan ja laskeutuu meressä kelluvalle Autonomous Spaceport Droneship -lautalle (ASDS). Esimerkiksi lennoilla geostationaariselle siirtoradalle palaaminen takaisin kuivalle maalle olisi mahdotonta polttoainevarantojen kannalta, jolloin laskeutuminen on mahdollista vain meressä kelluvalle lautalle lentoradan alapuolella.

Dragon V2

SpaceX:n kehitteillä oleva Dragon V2 -avaruusalus tulee yhtiön kantorakettien tavoin olemaan uudelleenkäytettävä. Toisin kuin esimerkiksi NASA:n avaruussukkula, Dragon V2 ei vaadi lentojen välillä suuria korjauksia, vaan alus on lennon jälkeen jälleen lentokykyinen polttoainesäiliön täytön jälkeen. SpaceX:n mukaan alus voi lentää useita kertoja, sillä esimerkiksi ilmakehään palattaessa sitä suojaava lämpökilpi kykenee lentämään useita kertoja, tehden uusiokäytöstä nopeampaa ja halvempaa.

Laukaisukeskukset

SpaceX:n ensimmäiset rakettilaukaisut tehtiin laukaisua tehtiin Omelekin saarelta Kwajalein atollilta. Viiden laukaisun jälkeen Falcon 1:n korvasi Falcon 9 ja Omelek siirtyi pois käytöstä.

Cape Canaveral

SpaceX vuokrasi 2007 Cape Canaveral Air Force Station Space Launch Complex 40:n Falcon 9 lentoja varten. Ensimmäinen lento 4. kesäkuuta 2010 oli myös Falcon 9 v1.0:n ensilento.
Vuonna 2014 SpaceX vuokrasi Kennedy Space Center 39A laukaisualustan Falcon 9 v1.1 ja Falcon Heavy -lentoja varten.
Vuonna 2015 SpaceX vuokrasi Cape Canaveral Air Force Station Launch Complex 13:n uudelleenkäytettävien rakettien laskeutumisalustaksi.

Vandenberg AFB Space Launch Complex 4

Vandenberg AFB Space Launch Complex 4:ään kuuluu kaksi laukaisualustaa, SLC-4W ja SLC-4E. Vuonna 2011 SpaceX vuokrasi SLC-4E:n laukaisukäyttöön. Ensimmäinen laukaisu ja samalla Falcon 9 v1.1:n ensilento oli 29. syyskuuta 2013.
Vuonna 2015 SpaceX vuokrasi SLC-4W:n uudelleenkäytettävien rakettien laukaisualustaksi.

Boca Chica, Texas

SpaceX South Texas Launch Site sijaitsee Texasin eteläosassa Boca Chica Villagessa.

Pitkän etäisyyden henkilöliikenne maapallolla

SpaceX aikoo käynnistää kaupallisen rakettiliikenteen maailman suurkaupunkien välillä. Raketilla pystyy matkustamaan alle tunnissa mihin tahansa maapallolla, suurin osa matkoista on noin puoli tuntia. Matkat tehdään BFR-raketilla ja tarkoituksena on korvata pitkän matkan lentoliikennettä. Toimitusjohtaja Shotwellin mukaan Lontoon ja Shanghain välinen matka tulee kestämään puoli tuntia ja lipun hinta on noin lentokoneen bisnesluokan lipun verran. Raketin kannattavuus tulee siitä, että uudelleenkäytettävällä raketilla pystytään lentämään tusina lentoa vuorokaudessa, kun taas lentokoneella sen hitaammasta nopeudesta johtuen vain yksi. BFR-raketin ensimmäiseen versioon mahtuu noin 100 matkustajaa. Shotwellin arvion mukaan henkilöliikenteen raketti laukaistaan 10 kilometrin päässä kaupungin laidasta. Toisaalta 65 desibelin melun raja-arvoon sopiakseen raketti on laukaistava paikasta, jossa 21 kilometrin etäisyydellä ei ole mitään melusta häiriintyvää.

Starlink

Starlink on SpaceX:n satelliitti-internet, jonka on tarkoitus koostua 7518 matalan kiertoradan satelliitista ja 4425 muusta satelliitista. Tavoitteena on tarjota internet-yhteys kaikille maapallon asukkaille. Yhteyden viive on noin 25 millisekuntia. Starlinkin rakentamisen kustannusarvio on vähintään 10 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja sen ensimmäinen vaihe valmistuu vuonna 2027. SpaceX aloittaa Starlinkin kaupallisen toiminnan kun kiertoradalla on 800 satelliittia. Elon Muskin mukaan tavoitteena on saada valtaosa maapallon pitkän välimatkan valokuituliikenteestä siirtymään Starlinkin varaan ja lisäksi noin 10 prosenttia paikallisesta liikenteestä. Musk on maininnut että avaruuden tyhjiössä valo liikkuu 40-50 prosenttia nopeammin kuin valokuidussa. Muskin mukaan satelliittien välinen kommunikaatio on huomattavasti yksinkertaisempi kuin valokuituliikenne, joka edustaa monimutkaista verkkoa.
SpaceX:n arvion mukaan Starlinkin liikevaihto on yli 30 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2025.