Joensuun kaupunginosat

Joensuun kaupunki jakautuu 28 kaupunginosaan. Eräät niistä ovat tulleet kaupunginosiksi kuntaliitosten myötä; Kiihtelysvaara ja Tuupovaara yhdistyivät Joensuuhun vuonna 2005 ja Eno ja Pyhäselkä vuonna 2009.

Keskusta

Ruutukaavakeskusta eli kaupunginosat I–IV muodostavat Joensuun keskustan. Kaupunki sijoitettiin eri vaihtoehtojen tutkimisen jälkeen entisille kosteille pelto-, niitty- ja metsämaille Pielisjoen suulle. Näin laivat pääsivät sataman laitureille joutumatta heti yläpuolella olevaan virtaosuuteen. Joensuu oli 1900-luvun alkupuolelle saakka Suomen tärkeimpiä vientisatamia.
Alueen maaperä koostuu vaihtelevan paksuisesta savi- ja silttikerroksesta kantavan moreenikerroksen päällä, mikä aiheuttaa korkeiden rakennuksien rakentamiselle paalutustarpeen. Myös toriparkin rakentamisesta on käyty kiivaita keskusteluja, koska alueen korkealla oleva pohjaveden pinta voisi laskea varomattomien kaivutöiden seurauksena. Pohjaveden pinnan lasku taas voisi lahottaa eräiden vanhempien rakennusten puupaalutuksia ja siten johtaa perustusten sortumiseen. Toriparkkikeskustelussa on erilaisia arvioita myös hankkeen vaikutuksia koko keskustan liikenne- ja pysäköintijärjestelmään.
Keskustan alueella on pääosin 3–7-kerroksisia rakennuksia. Koko keskusta on ruutukaava-aluetta eli korttelit ovat suorakulmion muotoisia. Keskustan kaakkoispuolella virtaa Pielisjoki, joka laskee Pyhäselkään heti kaupungin edustalla. Keskustan oppilaitoksia ovat Länsikadun alakoulu sekä Joensuun lyseon lukio ja peruskoulu.

Käpykangas ja Raatekangas

Käpykangas ja Raatekangas ovat kaupunginosia Kanervalan kaupunginosan pohjoispuolella. Alueilla on paljon kaupallisia rakennuksia, sekä hieman pienteollisuutta. Asutusta ei ole huomattavasti, mutta omakotitaloja on rakennettu varsinkin alueen eteläpäähän.

Pilkko

Pilkko on kaupunginosa Noljakan ja Kanervalan kaupunginosien välissä. Alue on tullut tutuksi enemmän kauppakeskus K-Citymarketista ja Lidlistä kuin asutuksestaan. Asukkaita on noin 860. Kydön aluetta pidetään osana Pilkkoa. Alueen pellolle on rakennettu golfkenttä. Suuri osa "Vanhan" Pilkon pelloista on nykyisin kaavoitettu teollisuusalueeksi ja tullaan näin ollen mieltämään tulevaisuudessa lähinnä osaksi Raatekangasta. Pilkossa sijaitsevat Teboilin polttoainevarasto sekä Joensuun vapaapalokunnan tilat.
Kytö luetaan kuuluvaksi Pilkon asuinalueeseen. Kytö on pääosin omakotialuetta, jonka rakentaminen alkoi 2000-luvun alussa. Kytö on rauhallinen ja koko ajan kehittyvä asuinalue.

Marjala

Marjala on Höytiäisen kanavan länsirannalla oleva  Joensuun  kaupunginosa,
jonka jakaa pohjoiseen ja eteläiseen osaan Marjalan kanava eli Kuunvirta. Marjalassa on noin 2 300 asukasta. Alueella on paljon omakotitalo- ja rivitaloasutusta, mutta etenkin kanavan suiston läheisyyteen on noussut useita kerrostaloja. Marjalassa pidettiin asuntomessut 1995, mitä voidaan pitää nyky-Marjalan syntynä. Marjalan koulu sijaitsee vuonna 2000 valmistuneessa Marjalatalossa. Koulussa on yhteensä noin 150 oppilasta, ensimmäisestä neljänteen luokkaan.
Marjalatalon tiloissa toteutetaan myös monia Marjalan asukasyhdistys ry:n järjestämiä toimintoja, kuten iltapäiväkerhot. Asukasyhdistys myös hallinnoi ja vuokraa viljelypalstoja alueen asukkaille. Lisäksi Marjalassa on Joensuun bunkkerimuseo.

Mutala

Mutala on kaupunginosa Siihtalan luoteispuolella. Vanha työläiskaupunginosa houkuttelee nykyisin rauhallisesta ympäristöstä ja vehreistä pihapiireistä pitäviä asukkaita. Mutalassa on pääosin omakotitaloasutusta. Alueen länsi- ja pohjoispuolella kulkee päärautatie. Keskellä virtaa Kurapuro. Asukkaita on noin 3 000. Alueen oppilaitoksia ovat Mutalan alakoulu ja steinerkoulu. Mutala on myös tunnettu vanhasta sanonnasta: "Älä tule Mutalaan, Mutalassa tapellaan"

Sirkkala

Sirkkala on teollisuusalue Pielisjoen etelärannassa, Karsikon ja Niinivaaran kaupunginosien välissä. Joensuun rautatie- ja linja-autoasemat sijaitsevat Sirkkalassa. Asutusta ei ole paljon. Siellä sijaitsevat muun muassa Valion meijeri, UPM-Kymmenen Schaumanin lastulevytehdas, Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulun yksikkö Puugia,  Pekkalan kuvataideoppilaitos sekä Sokos Hotel Kimmel.
Joensuun oikeus- ja poliisitalo siirrettiin 2017 Lehmosta Pekkalan alueelle Sirkkalaan.
Sirkkalan silta, joka johtaa Sirkkalasta keskustaan Yläsatamakadun päähän, avattiin 28.11. 2014.

Iiksenvaara ja Iiksenniitty

Iiksenvaara ja Iiksenniitty ovat itäisimpiä kaupunginosia (ennen kuntaliitosta 1. tammikuuta 2005). Alueella on harvakseltaan omakotitaloasutusta. Alueella sijaitsee Iiksenvaaran koulu. Iiksenniityssä oli vuonna 2013 asutusta noin 300 ja Iiksenvaarassa 250.