Pietarsaaren kaupunginkirjasto

1900-1904

Kirjasto aloitti toimintansa kaupungintalon tiloissa 15. joulukuuta 1900. Aloitteen kirjaston perustamiseksi teki postinhoitaja Emil Lilja. Alkuvuosikymmeninä kirjastotoimi rahoitettiin Malmin sivistysrahaston sekä anniskeluyhtiön avustuksilla. Pohjarahaksi myönnettiin 5000 markkaa, ja kirjastonhoitajan palkkaan sekä kirjojen ostoon 1000 markkaa vuodessa. Vuosimaksuksi määrättiin 1 markka, kuukausimaksuksi 10 penniä, ja kertamaksuksi 5 penniä yhtä teosta ja viikkoa kohti. Vuoden 1901 lopussa kirjojen kokonaismäärä oli 1124. Vuonna 1901 lainausmäärä oli 6853 kpl.

1904-1913

Vuonna 1904 kirjasto muutti ruotsalaisen reaalioppikoulun tiloihin. Alkuvuosikymmeninä kirjaston asiakkaat eivät saaneet itse hakea haluamiaan kirjoja hyllystä. Asiakkaan piti etsiä haluamansa kirja julkaisuluettelosta. Tämän jälkeen piti ilmoittaa kirjan numero luettelosta kirjastonhoitajalle, joka nouti kirjan hyllystä. Vuonna 1909 kirjakokoelmat jaettiin kymmeneen luokkaan Helsingin kaupunginkirjastossa käytössä olleen luokitusjärjestelmän mukaisesti. Kirjasto otti käyttöön yksikorttijärjestelmän, jossa kirjojen numerot kirjoitettiin lainaajan korttin, joka jäi kirjastoon kuitiksi.

1913-1972

Vuonna 1913 kirjasto muutti Malmin taloon, Kirjasto sai Malmin talosta käyttöönsä viisi huonetta, yhden lainaussalin, kaksi lukusalia ja kaksi työhuonetta. Muuttoajankohtana kirjoja oli 5091, joista 4067 oli ruotsiksi, ja 1024 suomeksi. Vuosien 1913-1920 lainausluvut olivat 14 000-18 500 per vuosi. Vuonna 1924 luovuttiin lainausmaksuista.
1920-luvulla määrärahojen riittämättömyyden vuoksi kirjastolla oli vaikeuksia saada uusia kirjoja poistettujen tilale. Asiaan tuli muutos vuonna 1929 voimaan astuneen kirjastolain myötä. Kirjastoille taattiin valtionapuna 50 prosenttia kirjallisuuden hankintakuluista. 
Vuonna 1933 valtionapu laski 50 prosentista 35 prosenttiin, ja enimmäissumma laski 30 000 markasta 24 000 markkaan. Kaupunginhallitus reagoi tähän vaatimalla, että kirjaston oli leikattava määrärahavaatimuksiaan 6000 markalla. Lopulta päästiin yhteisymmärrykseen, että kirjamäärärahasta ei leikata. Vuonna 1933 kirjasto oli remontin vuoksi suljettuna kuusi kuukautta. Remontin jälkeen luovuttiin vanhasta lainaustavasta, ja kaikki hyllyt olivat avoina lainaajille. Lainojen määrä kasvoi tasaisesti. Vuonna 1933 lainattiin 21 816 kirjaa, jonka jälkeen lainojen määrä putosi vuosi vuodelta, vuonna 1938 lainattiin enää 14 171 kirjaa. Poikkeuksen muodosti vuosi 1940, jolloin lainattiin 25 794 kirjaa. Vuonna 1947 Pietarsaari toimi Pohjanmaan ruotsinkielisen kirjastoyhdistyksen vuosikokouksen isäntänä. 
Vuonna 1953 kirjasto oli suljettuna kaksi ja puoli kuukautta, jolloin tehtiin kirjastoon muutoksia. Lehtilukusali siirrettiin pienempään huoneeseen,  entisestä lehtilukusalista tuli lainaussai, ja vanhaan lainaussaliin sirrettiin käsikirjastohuone. Vanhaan käsikirjastohuoneeseen tuli lasten osasto. 
Vuonna 1960 Pietarsaari toimi Pohjanmaan ja Etelä-Suomen ruotsinkielisten kirjastoyhdistysten yhteisen kokouksen isäntänä. Vuonan 1962 voimaan astunut kirjastolaki takasi kaupungeissa toimiville kirjastoille valtionavun, joka vastasi kolmasosaa hyväksytyistä menoista. Suunnilleen saman verran luvattiin jo 1930-luvulla, mutta silloin sitä ei pystytty toteuttamaan. Vuonna 1962 kirjasto oli suljettuna juhannuksesta elokuun loppuun. Remontissa muun muassa asennettiin keskuslämmitys. Remontin yhteydessä järjesteltiin kalusteita uudelleen, millä pyrittiin tilojen tehokkaampaan hyödyntämiseen. Toukokuussa 1967 kapunginkirjasto otti hoitaakseen Malmin aluesairaalan lainaustoiminnan. Pian tämän jälkeen kapunginkirjasto alkoi toimittamaan viikottaisia kirjalähetyksiä Koivurinteen vanhainkotiin. Vuonna 1968 lainauluvut ylittivät ensimmäisen kerran sadantuhannen rajan.

1972-

Kirjasto toimi Malmin talossa 8. elokuuta 1972 asti, ja avattiin uudelleen 28. elokuuta 1972 Raatihuoneenkadulla. Muuton yhteydessä kirjaston pinta-ala laajeni 255 neliömetristä yli 800 neliömetriin. Vuonna 1973 kirjastoon avattiin musiikkiosasto, jossa oli kuusi levysoitina. Seitsemäs levysoitin oli asennettu siirrettävään yksikköön. Vuonna 1973 kirjastosta lainattiin 202 233 kirjaa. Vuonna 1974 kirjastossa pidettiin Suomen ruotsinkielisen kirjailijayhdistyksen vuosikokous. 1970-luvulla laitoskirjasto koki muutoksia. Kirjavaunu kiersi Malmin aluesairaalassa vähintään kerran viikossa, perjantait oli varattu käynneille Koivurinteen vanhainkodille sekä terveyskeskuksen vuodeosastolla. Koivurinne sai myös oman kirjahyllyn. Vuoden 1978 alussa kaupunginkirjasto otti hoitaakseen Östanlidin tuberkuloosiparantolan kirjaston, jossa oli noin 4800 kirjan kokoelma. Vuonna 1979 Näkövammaisten yhdistyksen aloitteesta kaupunginkirjastoon hankinttiin luku-TV, joka suurentaa tekstin suurikokoiseksi. Vuonna 1978 saavutti yhden päivän aikana lainattujen kirjojen määrä ensimmäistä kertaa tuhannen rajan. Vuonna 1979 lainojen määrä oli 302 000.
Vuonna 1987 alettiin kehittämään kirjaston tietotekniikka.  Vuonna 1988 Pietarsaaren kirjasto sai Färsaarten kirjallisuuden kokoelman osana pohjoismaiden ministerineuvoston kirjallisuuden hanketta. Hankkeen tarkoituksena oli edistää pohjoismaisen kirjallisuuden lukemista sekä alkuperäiskielillä että käännöksinä.  Kirjasto on toiminut nykyisessä osoitteessaan Runeberginkatu 12:ssa vuodesta 1999 lähtien.