Muotoiluinstituutti

Historiaa

Muotoiluinstituutti aloitti toimintansa vuonna 1899, jolloin Lahteen perustettiin Itä-Hämeen maamiestyökoulu. Useiden eri vaiheiden ja nimen muutosten jälkeen 2.1.1971 perustettiin Lahden taideoppilaitos, joka toimi Lahden kaupungin alaisuudessa. Taideoppilaitoksessa oli taideteollisuuden ja kuvataiteen linja, ja oppilaitos saavutti nykyisen laajuutensa, kun siihen yhdistettiin alun perin vuonna 1938 Helsinkiin perustettu kultaseppäkoulu. Tässä vaiheessa myös Taideinstituutti kuului kokonaisuuteen, kunnes oppilaitosten tiet jälleen erosivat 1979, yhdentyäkseen ammattikorkeakoulun myötä vuonna 1992. Vuosina 1983-1994 Muotoiluinstituutin rehtorina toimi Antti Hassi, joka teki arvokasta työtä muotoilun ja taidekasvatuksen aseman vahvistamiseksi.
Muotoiluinstituutti oli vuoden 1995 loppuun saakka valtion omistama ja opetushallituksen valvonnassa toimiva käsi- ja taideteollisuusalan ammatillinen oppilaitos. Vuoden 1996 alussa Muotoiluinstituutti siirtyi Lahden ammattikorkeakoulun alaisuuteen ja omistajaksi vaihtui Päijät-Hämeen koulutuskonserni. Vuonna 2009 Muotoiluinstituutti ja Taideinstituutti yhdistettiin hallinnollisesti saman yksikön alle, vaikka toimivatkin eri toimipisteissä. Samalla oppilaitoksen nimi vaihtui Lahden ammattikorkeakoulun Muotoilu- ja taideinstituutiksi.
Muotoiluinstituutin teollisen muotoilun tutkimus ja opetus vahvistui vuoden 2010 alussa, kun Aalto-yliopiston Taideteollisen korkeakouluun perustettiin kaksi uutta muotoilun professuuria. Professuurien taustalla oli Lahden alueen ja sen yrityselämän sekä Aalto-yliopiston yhteinen tavoite kehittää suomalaista teollisen muotoilun osaamista erityisesti Lahden alueella ja koko metropolialueella. Professorien työpanoksesta merkittävä osa suuntautui Lahden alueelle, ja he työskentelivät Muotoiluinstituutin yhteydessä.
Muotoilu- ja taideinstituutin opiskelijajärjestöt perustivat talvella 2009-2010 Lahden keskustaan yhteisen näyttelytilan, Galleria Oyoy:n, jonka toiminta lakkautettiin kuvataiteen koulutuksen päättymisen myötä.
Vuonna 2011 perustettiin uusi ajoneuvomuotoilun pääaine.
Elokuva- ja tv-ilmaisun koulutusohjelma päättyi tammikuussa 2011.
Lopettamispäätös Lahden Taideinstituutille annettiin koulun 40-vuotissyntymäpäivänä 7.1.2012.  Viimeinen opiskelijahaku kuvataiteen koulutusohjelmaan oli keväällä 2012, ja viimeiset kuvataiteilijat valmistuivat Taideinstituutista vuonna 2016.  Kolme viimeiseksi jäänyttä vuosikurssia avasivat keväällä 2014 Lahden Taideinstituutin taideportaalin, joka syntyi opiskelijoiden kiintymyksestä kouluaan kohtaan. Sivuston kautta on mahdollista löytää Taideinstituutista valmistuneiden ja opiskelijoiden teoskuvia, tietoja sekä linkkejä taiteilijoiden kotisivuille. Tarkoituksena on säilyttää yksien kansien välissä koulun historiaa ja henkeä sen lopettamisen jälkeenkin.
Muotoiluinstituutin muoti- ja vaatesuunnittelun sekä korumuotoilun pääaineet lakkautettiin vuonna 2017. Lahden ammattikorkeakoulun mukaan syynä muoti- ja vaatetusalan lopettamiseen oli se, että sen koulutusta on tarjolla useissa ammattikorkeakouluissa ja Aalto-yliopistossa. Korumuotoilun pääaine puolestaan lopetettiin, koska korumuotoilijoiden tarve on osoittautunut pieneksi.
Vuonna 2018 perustettiin uusi kokemus- ja palvelumuotoilun pääaine, jossa pääpaino on palveluiden, asumisympäristöjen ja julkisten tilojen suunnittelussa ja toteutuksessa.  Uuden pääaineen perustaminen on Lahden ammattikorkeakoulun mukaan osa laajempaa strategista muutosta Muotoiluinstituutissa, missä pääpaino on laajemmissa osaamiskokonaisuuksissa sekä muotoiluprosessin hallinnassa.
Muotoiluinstituutti muutti perinteisistä työtiloistaan Lahden ammattikorkeakoulun uudelle kampukselle Mukkulaan syksyllä 2018.

Opiskelijajärjestöt

Muotoiluinstituutin opiskelijoiden edunvalvonnasta ja yhteisestä toiminnasta vastaa Muotoiluinstituutin opiskelijayhdistys, MIO.
Tutortoiminnasta ja ammattikorkeakoulun sisäisestä toiminnasta vastaavana opiskelijakuntana toimii Lahden ammattikorkeakoulun opiskelijakunta, LAMKO.

Kritiikkiä

Lahden ammattikorkeakoulun omistajaksi perustettiin vuonna 1995 Päijät-Hämeen koulutuskonserni, jolle valtio lahjoitti Muotoiluinstituutin kiinteistöt Kannaksenkadulla. Muotoiluinstituutin pitkäaikainen rehtori Antti Hassi kritisoi omistusjärjestelyjä vuonna 2013 julkaistussa kirjoituksessa, että "Lahden ammattikorkeakoulun ja Opetusministeriön väliin tuli turha konsernihallinto ja Muotoiluinstituuttia alkoi määräillä kaksi alasta tietämätöntä hallintoporrasta”.
Talvella 2010 Muotoiluinstituutin opiskelijat antoivat julkisuuteen avoimen kirjeen, missä esitettiin lukuisia parannuksia koulun nykytilaan. Oppilaiden mukaan koulun opetuksen taso oli heikentynyt ja samalla koulun kansainvälinen kiinnostavuus on laskenut. Opiskelijat halusivat myös, että Muotoiluinstituutin perinteikästä nimeä tuotaisiin näkyvämmin esille, muun muassa omien nettisivujen kautta. Lahden ammattikorkeakoulun rehtori Risto Ilomäki myönsi, että koulun taloudellisia voimavaroja on viime vuosina nipistetty. Hänen mielestään se ei kuitenkaan ole vaikuttanut esimerkiksi opetuksen laatuun.
Lahden ammattikorkeakoulu ja sitä ylläpitävä Päijät-Hämeen koulutuskonserni saivat voimakasta kritiikkiä päätökseen perinteikkään kuvataiteen opetuksen lakkauttamisesta Lahdessa vuonna 2012.
Lahden ammattikorkeakoulu sai kritiikkiä korumuotoilun ja muotisuunnittelun linjojen lakkauttamisesta keväällä 2017. Ammattikorkeakoulun rahoitusleikkaukset kohdistuvat Muotoiluinstituuttiin, minkä seurauksena tutkintorahoitus putosi 1,2 miljoonaa euroa vuonna 2017. Lahden ammattikorkeakoulun rehtori Outi Kallioisen perusteli lakkautuspäätöstä vaatetuksen teollisten työpaikkojen vähäisellä lukumäärällä, sekä korumuotoilijoiden pienellä tarpeella.

Omistusjärjestelyt

Muotoiluinstituutti siirtyi 1.1.2015 Päijät-Hämeen koulutuskonsernilta osaksi itsenäistä Lahden ammattikorkeakoulu osakeyhtiötä, jonka omistajia olivat Lahden kaupunki, Koulutuskeskus Salpaus -kuntayhtymä, Heinolan kaupunki, Hollolan kunta ja Orimattilan kaupunki.
Muotoiluinstituutin omistus siirtyi joulukuussa 2017 Lappeenrannan teknilliselle yliopistolle, kun Lahden ammattikorkeakoulu, Saimaan ammattikorkeakoulu ja Lappeenrannan teknillinen yliopisto yhdistyivät LUT-konserniksi. Yliopisto omistaa kansainvälisen mallin mukaan molemmat ammattikorkeakoulut. Kukin korkeakoulu toimii korkeakoululainsäädännön mukaisesti autonomisesti ja tekee omat päätöksensä, mutta kokonaisuutta johdetaan strategisesti yhtenäisenä kokonaisuutena ja kaikkia korkeakouluja koskevista strategisista päätöksistä sovitaan yhdessä.