Kaasuauto

Kaasuauto on auto, jonka voimanlähteenä toimii maakaasua tai biokaasua tai näiden sekoitusta polttoaineena käyttävä moottori, joka on pohjimmiltaan samankaltainen ottomoottori kuin bensiiniautoissa. Biokaasua käyttäessä kaasuautolla voidaan vähentää osaa autoilusta syntyvistä päästöistä merkittävästi.

Historia

Luonnonkaasun käyttö alkoi liikennekäytössä Italian Pojoen laaksossa 1930-luvulla. Toisen maailmansodan aikana koksintuotannon yhteydessä syntyi kaasua, jota hyödynnettiin autoissa bensiinin ollessa vähissä. Tällöin ei ollut vielä kehitetty paineistetun kaasun säiliöitä, joten kaasu kulki autojen päällä olevissa suurissa pusseissa. Tämä johti siihen, että autojen kantama oli lyhyt ja niiden aerodynaamisuus kärsi. Niillä ei myöskään voinut ajaa kovassa tuulessa.
1980-luvulla kaasua alettiin käyttää polttoaineena laajasti Uudessa-Seelannissa. Huippuvuosinaan Uudessa-Seelannissa joka kymmenes auto kulki kaasulla. Valtion heikon tuen takia kaasuautojen määrä ei kuitenkaan saavuttanut toivottua 200 000 bensiinikäyttöisestä kaasukäyttöiseksi muunnetun auton määrää. Nykyään maassa on noin 350 kaasutankkausasemaa.

Päästöt ja ympäristöystävällisyys

Paineistettua maakaasua (CNG) käyttäessä syntyy noin 25 prosenttia vähemmän hiukkaspäästöjä kuin muista fossiilisista polttoaineista kuten tavallisesta bensasta. Biokaasua käyttäessä päästöt voivat pudota 85 prosenttia. Biokaasuauto on siis sähköautoa ympäristöystävällisempi polttoaineen perusteella mitattuna, ellei sähköautoon ladattava sähkö ole tuotettu hiilidioksidipäästöttömillä energiamuodoilla.

Maakaasuauton hiilijalanjälki

Kaasuauton (ei biokaasu) kasvihuonekaasupäästöt ovat 166-183 CO2-ekvivalenttia/kilometri. Dieselautolla sama lukema on 164 CO2-ekv./km ja bensiiniautolla 182-195 CO2-ekv./km. Maakaasun sekaan voidaan kuitenkin sekoittaa helposti biokaasua, mikä alentaa kasvihuonekaasupäästöjä.

Tekniikka

Kaasuautolla ei viitata nestekaasua polttoaineenaan käyttäviin ajoneuvoihin, sillä nestekaasun sisältämällä propaanilla on keskeisesti erilainen koostumus kuin paineistetulla tai nesteytetyllä maakaasulla.
Kaasuauto on kalliimpi kuin bensiiniauto. Toisaalta maakaasu (tai biokaasu) on halvempaa kuin bensiini.

Kaasusäiliöiden tyypit

Kaasusäiliöitä on neljää erilaista tyyppiä, joista tyypin 1 kaasusäiliö, joka on kokonaan metallia (terästä) on kaikkein edullisin. Tyypin 4 täyskomposiittisäiliö on 3,5-kertaa kalliimpi kuin tyypin 1 säiliö. Kaasusäiliössä paine on noin 3600 psi ja säätimen avulla moottoriin syötetään säiliöstä kaasua 125 psi:n paineella.

Bi-fuel

Suomessa myytävät kaasuautot ovat usein bi-fuel-mallisia. Tämä tarkoittaa, että niiden polttoaineena toimii sekä bensiini että kaasu. 
Bensiinillä kulkevat ajoneuvot voi muuntaa kaasukäyttöisiksi, jolloin ne käyttävät joko pelkästään kaasua tai kaasun ja bensiinin yhdistelmää. Bussien ja rekkojen dieselmoottorit voi muuntaa kaasukäyttöisiksi, jolloin niiden käynnistykseen voidaan käyttää pieni määrä dieseliä, tai sitten ne voidaan muuntaa kokonaan kaasulla toimiviksi.

Turvallisuus

Luonnonkaasulla kulkevat autot ovat tutkimusten mukaan bensiinipolttoisia turvallisempia.

Polttoaineet

Bensiiniä polttoaineenaan käyttävät ajoneuvot voidaan muuntaa paineistetulla tai nesteytetyllä maakaasulla kulkeviksi, joko siten, että ne kulkevat yksinomaan kaasulla, tai sitten bi-fuel -versioiksi, jolloin auto hyödyntää sekä bensiiniä että bio- tai maakaasua. Nämä autot hyödyntävät kaasua, ja sen loppuessa vaihtavat bensiiniin.

Paineistettu maakaasu polttoaineena

Paineistettu maakaasu (CNG, eng. compressed natural gas) on liikennepolttoaine, jota säilötään korkeassa paineessa, jotta se saadaan pienempään tilaan. Paine nousee jopa 200 baariin. Kaasulla on matalampi energiatiheys, jonka johdosta CNG:n kantama on pienempi kuin nesteytetyllä maakaasulla.

Biokaasu polttoaineena

Biokaasu on kaasuseos, joka syntyy biomassaa, kuten eloperäistä eläin- tai kasvijätettä tai kasvimassaa anaerobisesti mädättämällä. Muihin liikennekaasuihin verrattuna biokaasun etuna on sen lähes täysi päästöttömyys. Biokaasu soveltuu kaikkiin kaasua polttoaineenaan käyttäviin autoihin.
Biokaasun saatavuus on parantunut Suomessa lähivuosina huomattavasti, muun muassa kaasuyhtiö Gasumin lisättyä sen painoarvoa tuotannossaan.

Nesteytetty maakaasu polttoaineena

Nesteytetty maakaasu (LNG, eng. Liquefied natural gas) on luonnonkaasu, joka on jäähdytetty nesteeksi. LNG on nestemäisessä tilassa 2 kertaa tiiviimpää kuin CNG ja 500 kertaa tiiviimpää kuin raaka maakaasu. Yksi tonni LNG:tä vastaa 1 370 kuutiometriä maakaasua. Sitä voidaan kuljettaa erikoisvalmisteisilla kuljetusaluksilla. LNG:tä käytetään enimmäkseen raskaissa liikennevälineissä, kuten rekka-autoissa.

Edut bensiiniin nähden

LNG ja erityisesti CNG syövyttävät ja kuluttavat moottorin osia hitaammin kuin bensiini. CNG:stä syntyy noin 20–30 % vähemmän hiilidioksidia kuin dieselistä ja bensiinistä, ja biokaasu on täysin hiilineutraalia. Kaasun käyttö polttoaineena on pidemmässä aikajänteessä halvempaa kuin bensiinin. Tämä johtuu moottorin osien hitaammasta kulumisesta ja maakaasun halvemmasta hinnasta.
Biokaasun etuihin voidaan Suomessa lukea ympäristöystävällisyyden lisäksi sen kotimaisuus. Biokaasu sai vuonna 2016 ensimmäisenä kotimaisena polttoaineena Joutsenmerkin. Lisäksi biokaasu on Avainlippu-merkitty tuote.

Haitat bensiiniin tai dieseliin nähden

Aamulehti kirjoitti toukokuussa 2017, että Volkswagen veti takaisin vuonna 2016 useita kaasuautomalleja tankkiongelmien vuoksi. Tankit ruostuivat, mikä aiheutti niihin vuotoja. Tankit sijaitsevat auton rakenteissa. Tankkien kunnon määrittäminen vaatisi rakenteiden purkamista, mikä ei lakisääteisessä autokatsastuksessa onnistu. Volkswagen-konseriin kuuluvat merkit ovat Volkswagen, Skoda, Audi ja Seat.
Volkswagen-konsernin autojen jälkeen Suomen toiseksi suosituin kaasuauto on Volvo. Se on kuitenkin jo pääosin luopunut omasta kaasuautotuotannostaan. Volvolla on kuitenkin koettu, että kaasuautojen globaali kysyntä ei koskaan noussut niin suureksi, että niihin kannattaisi panostaa.

Ruotsi

Ruotsin liikenteessä oli vuoden 2015 lopussa 53 122  kaasuautoa, joista busseja oli 2 372 ja raskaita ajoneuvoja 805.  Tankkausasemia Ruotsista löytyy 161. Linköpingissä kaikki bussit ja jäteautot kulkevat biokaasulla.

Saksa

Saksassa ohitettiin 900 kaasutankkausaseman rajapyykki joulukuussa 2011. Maassa oli vuoden 2014 tammikuussa noin 79 000 kaasuautoa. Gibgasin arvion mukaan 21 % kaikista Saksan kaasutankkausasemasta tarjoaa luonnonkaasun ja biometaanin sekoitteita, ja 38 asemaa puhtaasti biometaania.

Ranska

Vuonna 2015 Ranskassa oli 10 000 luonnonkaasulla kulkevaa autoa. Lisäksi maassa kulki 2 000 bussia ja 1 200 rekka-autoa kaasulla. Ranskaan kaavaillaan 250 kaasutankkausasemaa vuoteen 2020 mennessä, jotta maassa pystyttäisiin vastaamaan liikennekaasujen lisääntyneeseen kysyntään.

Kreikka

Ateenan joukkoliikenteessä toimii luonnonkaasulla kulkevia busseja.

Irlanti

Irlantilainen linja-autoliikennöitsijä Bus Éireann otti käyttöönsä ensimmäisen kaasuauton kesäkuussa 2012.

Italia

Luonnonkaasu on ollut 50-luvusta lähtien polttoaineena suosittua laajan teollisen jakeluverkoston takia. Suosioon vaikuttaa myös perinteisesti kalliit bensiinin hinnat. Huhtikuussa 2012 Italiassa oli noin 1 173 tankkausasemaa, joista suurin osa maan pohjoisosassa. Italiassa oli myös vuoden 2015 lopulla liki 900 000 kaasuautoa.

Kaasuautot Suomessa

Suomen ensimmäinen kaasulla kulkeva bussi alkoi liikennöidä Helsingissä vuonna 1996. Nykyään Suomessa on rekisteröitynä noin kaksi tuhatta kaasuautoa. Kaasu sopii polttoaineena myös Suomen vaativiin ajo-olosuhteisiin, sillä se kestää hyvin pakkasta. Metaanin jäätymispiste on -182 astetta. 
Suuri osa Suomessa käytössä olevista ajoneuvoista on bi-fuel-ajoneuvoja. Suomessa on tällä hetkellä 24 kaasutankkausasemaa. Kaasuyhtiö Gasum on sitoutunut rakentamaan 10 seuraavan vuoden aikana 35 kaasutankkausasemaa. 
Euroopan komissio on myöntänyt Gasumille 2,65 miljoonan euron tuen raskaan liikenteen maa- ja biokaasun tankkausmahdollisuuksien lisäämiseen ja liikennekaasun saatavuuden laajentamiseen uusilla paikkakunnilla.  Ensimmäiset LNG-tankkausasemat raskaalle liikenteelle avautuvat vuoden 2016 aikana. Tankkausasemat sijaitsevat Turun ja Vuosaaren satamissa.
Kaasuautolla ajamisesta maksetaan Suomessa päästöihin perustuvan perusveron ohella käyttövoimaveroa.   Veromalli tuli voimaan 2013, ja siitä on käyty paljon keskustelua   . Verotusta saatetaankin laskea, sillä EU:n direktiivi velvoittaa Suomen laatimaan suunnitelman vaihtoehtoisten polttoaineiden jakeluverkostosta marraskuuhun 2016 mennessä. Kaasuauton käyttövoimavero on lähes puolet pienempi kuin dieselautossa. Keskikokoisella kaasuautolla käyttövoimavero on noin 200 euroa vuodessa. Kaasuauto on hieman kalliimpi hankkia kuin vastaava bensiiniauto, mutta hiilidioksidipäästöt huomioiva autovero kompensoi kaasuauton hinnan vain marginaalisesti bensiiniautoa kalliimmaksi.
Direktiivi pohjautuu tavoitteeseen saada sähkö- ja kaasuautojen määrä kasvamaan, sillä fossiilisiin polttoaineisiin perustuva liikenne tuottaa suuren määrän kasvihuonekaasuja ja pienhiukkaspäästöjä. Lisäksi tavoitteena on vähentää liikenteen öljyriippuvuutta kotimaassa tuotettujen vaihtoehtoisten polttoaineiden ja sähkön avulla. EU:ssa pyritään siihen, että 40 prosenttia käytetyistä polttoaineista on uusiutuvia vuonna 2030. 
Valtion taloudellinen tutkimuskeskus toteutti kesällä 2015 tutkimuksen, jonka mukaan tieliikenteen päästövähennysten toteuttaminen onnistuu kansantalouden kannalta edullisimmin biopolttoaineiden avulla. 
Biokaasu on yleistynyt Suomessa liikennepolttoaineena. Tämä näkyy siinä, että useat suomalaiset yritykset ja kunnat ovat siirtyneet käyttämään ajoneuvoissaan biokaasua. Vuonna 2015 noin 40 prosenttia Gasumin tankkausasemien asiakkaista tankkasi biokaasua. Volyymi kasvoi noin neljäsosan edelliseen vuoteen verrattuna. 
Suomen energia- ja ilmastostrategiassa oli asetettu tavoitteeksi 5 000 kaasuautoa vuoteen 2020 mennessä, mutta määrä ylitettiin jo vuonna 2018. Vuoden 2025 tavoite on 15 000 autoa.
Käytettyjä kaasuautoja tulee Suomeen Ruotsista.