Kanadan ratsupoliisi

Kanadan kuninkaallinen ratsupoliisi (engl. Royal Canadian Mounted Police, RCMP; ransk. Gendarmerie royale du Canada, GRC) on Kanadan kansallinen ja liittovaltion poliisi, joka huolehtii myös territorioiden ja useimpien provinssien sekä monien kuntien lain- ja järjestyksen­valvonnasta. Ranskan­kielinen nimi heijastaa sen taustaa santarmi­laitoksena.
Kanadan ratsupoliisit tunnetaan erityisesti punaisista asetakeistaan ja stetson-hatuistaan, mutta niitä käytetään nykyään yleensä vain juhlatilaisuuksissa ja paraateissa. Ratsupoliisi-nimityskin on vanhahtava, sillä hevosen selässä heitä ei enää juuri näe muuten kuin soittokunnan säestämissä Musical Ride -ratsastus­näytöksissä.
Punatakkinen ratsupoliisi lienee laajimmin tunnettuja Kanadan symboleita kansainvälisesti. Ratsupoliiseihin liitetään romantisoitu ajatus siitä, miten sivistys vietiin villeille rajaseuduille.

Tehtävät ja organisaatio

Kanadan ratsupoliisin toimenkuva on kansainvälisesti verrattaessa poikkeuksellisen laaja, sillä organisaatiolla on tehtäviä niin kansallisella, liittovaltiollisella, alueellisella kuin paikallisellakin tasolla. Liittovaltion tasolla ratsupoliisi valvoo Kanadan parlamentin säätämien lakien noudattamista. Lisäksi se huolehtii alueellisesta tai paikallisesta lain- ja järjestyksen­valvonnasta kahdeksassa provinssissa, kaikissa kolmessa territoriossa, yli 150 kunnassa, yli 600:ssa alkuperäisväestön yhteisössä sekä kolmella kansainvälisellä lentokentällä. Provinsseista Ontario ja Québec ylläpitävät omia poliisivoimiaan.
Provinssit ovat perustuslain mukaan itse velvollisia hoitamaan lakiin ja järjestysvaltaan liittyvät asiat, mutta useimmissa provinsseissa ratsupoliisi huolehtii lainvalvonnasta erillisen sopimuksen nojalla. Myös moni kunta on tehnyt vastaavanlaisen sopimuksen ratsupoliisin kanssa. Hoitaessaan kunnan tai provinssin lainvalvontaa ratsupoliisi toimii provinssin ohjauksen alaisena. Hallinnollisesti ratsupoliisi jakautuu Ottawassa sijaitsevan päämajan lisäksi 15 osastoon (kymmenen provinssin ja kolmen territorion osastot, pääkaupunkiseudun kansallinen osasto sekä koulutusosasto).
Ratsupoliisin viisi toiminta-alaa ovat liittovaltiolliset tehtävät, rikostiedustelu, sopimuspoliisitoiminta, kansalliset poliisipalvelut sekä poliisihallinto. Ratsupoliisin käytännölliseen tehtäväkenttään kuuluvat terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden (mm. huumekaupan) torjunta, talousrikosten (mm. väärennösten ja luottokorttipetosten) tutkinta, valtakunnallinen rajavalvonta sekä poliitikkojen ja ulkomaisten arvohenkilöiden turvallisuudesta huolehtiminen.
Kanadan kuninkaallisen ratsupoliisin miehistövahvuus oli lokakuussa 2013 yli 28 600 henkilöä.

Koulutus

Ratsupoliiseja koulutetaan Saskatchewanin pääkaupungissa Reginassa, ratsupoliisin entisessä päämajassa. Kuusi kuukautta kestävään peruskoulutukseen hakee vuosittain noin 10 000 hakijaa, joista kelpuutetaan suunnilleen yksi kymmenestä. Joinakin vuosina hakijoita on otettu huomattavasti vähemmän. Naisia hyväksytyistä on keskimäärin 20 prosenttia. Ratsupoliisikoulun pääsyvaatimukset ovat vähintään 19 vuoden ikä, ajokortti, hyvin suoritettu high school, moitteeton maine ja Kanadan kansalaisuus. Lisäksi armeijan käynyt hakija saa lisäpisteitä.
Kanadan ratsupoliisi välttää perinteen mukaan kovia otteita ja pyrkii ensisijaisesti sovittelemaan ja neuvottelemaan. Tämän vuoksi pääsykokeissa ja koulutuksessa otetaan huomioon kommunikointitaidot.

Historia

Kanadan parlamentti perusti ratsupoliisijoukot vuonna 1873 valvomaan Kanadan hallintaan päätyneitä Luoteisterritorioita (joihin tuolloin luettiin paljon laajempi alue kuin nykyään). Joukkojen nimeksi vakiintui North-West Mounted Police, luoteisosien ratsupoliisi. Ratsupoliisien ensimmäisiä tehtäviä oli pysäyttää väkijuomien laiton tuonti Yhdysvalloista.
Alun perin puolisotilaalliset ratsupoliisijoukot jaettiin 50 miehen joukkueisiin. Organisoinnissa otettiin mallia Irlannin kuninkaallisista poliisijoukoista (Royal Irish Constabulary) ja Yhdysvaltain armeijan ratsuväkiyksiköistä. Punaiset asetakit periytyivät Britannian armeijalta ja auttoivat rakentamaan suhteita alkuperäisväestöön, jonka keskuudessa brittisotilailla oli parempi maine kuin yhdysvaltalaisilla sinitakeilla. 
Kesällä 1874 marssi 275 ratsupoliisia länteen mukanaan 310 hevosta, 142 vetohärkää, 93-päinen karjalauma, 114 kaksipyöräistä kuormakärryä, 73 vankkuria, kaksi 9-naulaista kenttätykkiä, kaksi mörssäriä sekä niittokoneita, siirrettäviä ahjoja ja kenttäkeittimiä. Seuraavan vuoden loppuun mennessä ratsupoliisi oli perustanut useita tukikohtia nykyisten Albertan ja Saskatchewanin alueelle, ja vuoteen 1885 mennessä joukkojen vahvuus oli kasvanut tuhanteen mieheen. Vuonna 1896 hallitus tosin päätti lakkauttaa toiminnan vähitellen, mutta Klondiken kultaryntäys muutti tilanteen.
Kuningas Edvard VII myönsi vuonna 1904 luoteisosien ratsupoliisille oikeuden käyttää määritettä royal, kuninkaallinen. Luoteisterritorioista vuonna 1905 lohkaistut Albertan ja Saskatchewanin provinssit solmivat aluksi ratsupoliisin kanssa lainvalvontasopimukset, mutta päättivät vuonna 1916 ruveta huolehtimaan lainvalvonnastaan itse.
Nykyinen Kanadan kuninkaallinen ratsupoliisi syntyi vuonna 1920, kun luoteisosien ratsupoliisi yhdistettiin itäisen Kanadan dominiopoliisiin (Dominion Police), jonka vastuulla oli ollut lähinnä liittovaltion rakennusten valvonta Ottawassa. Samalla ratsupoliisin päämaja siirrettiin Ottawaan. Vuonna 1928 Saskatchewan solmi uuden lainvalvontasopimuksen ratsupoliisin kanssa, ja kun vuosina 1932–1938 vastaavanlaiset sopimukset tehtiin Albertan, Manitoban, New Brunswickin, Nova Scotian ja Prinssi Edwardin saaren kanssa, ratsupoliisin miesvahvuus lähes kaksinkertaistui 2 350:een. Vuonna 1950 lainvalvontasopimus solmittiin vielä Newfoundlandin kanssa, minkä lisäksi ratsupoliisiin yhdistettiin Brittiläisen Kolumbian poliisivoimat.