Ala-Lylyjärvi (Juupajoki)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 77 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen järvenselkä on avoin. Järven itäpuolella työntyy kaakkoon päin yli 600 metriä pitkä lahti. Järven eteläpäässä sijaitsee Kylmälahti, jonne suot laskevat vetensä. Pohjoisrannasta työntyy syvempään veteen lähes 100 metriä pitkä penger, jonka päässä sijaitsee saarimainen jatke. Täältä näkee järven jokaiseen poukamaan hyvin. Järvelle näkyy lähes 40 metriä korkea Niemenvuoren Helaakalliot, joiden rinteet laskevat etelärantaan. Järven rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata tai matalan rannan luhtaa. Järven länsi- ja pohjoisrannat ovat asutuksen valtaamat ja rantojen takamaat on raivattu peltomaiksi. Haja-asutusta, joka muodostaa Lylyn kylän, levittäytyy eri puolille järven rantoja ja niiden välissä on rannoille rakennettu myös vapaa-ajan asuntoja. Niille tulee tiet kantatieltä 58, yhdystieltä 14293 ja yhdystieltä 3422. Järven länsirantaa seuraa etelä-pohjois-suuntainen Tampere–Haapamäki-rautatie, jonka entinen Lylyn rautatieasema on järven rannan tuntumassa.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy. Ala-Lylyjärvi on Ellinojan (tai Ellinjoen) pääjärvi, jonka kautta latva-alueen vedet virtaavat Hulippaaseen ja siitä Sahajokeen. Tärkein tulo-oja on Ylä-Lylyjärven laskuoja, joka tuo myös Iso-Karvian vedet mukanaan. Pohjoisrantaan laskee Murojärvestä sen laskuoja ja Kalliojärvestä toinen oja, jotka yhtyvät ennen Ala-Lylyjärveen tulemistaan. Merkittävä vaikutus järven ravinnetilaan on ojitetun Lylysuon laskuvesillä. Ellinoja lähtee lähtee pitkän lahden pohjukasta ja laskee 2,4 kilometrin päässä Hulippaaseen. Joelle tulee sillä välillä pudotusta 5,2 metriä.

Vedenlaatu

Järvestä otetaan vuosittain vesinäytteitä Lylyn kylän jätevedenpuhdistamon velvoitetarkkailuna, joka on alkanut vuonna 1988. Järven valuma-alueen yläpuollisen karun metsäalueen valunta ei tuota sen järviin kuormitusta ja sen vedenlaatu onkin hyvä. Puhdistamolta tulevien vesien laskennallinenkin vaikutus on järviveden kokonaisfosforipitoisuuteen alle 1 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l) ja kokonaistyppipitoisuuteen vain 69 µg/l. Järven rehevöityminen johtuu haja-asutuksen ja ojitetun Lylysuon kuormituksesta, joka voimistuu ajoittain runsaiden sateiden aikana.
Ala-Lylyjärvi on matala ja runsashumuksinen järvi. Sen vesi on lievästi hapanta ja sen vesi on talvisin lievästi rehevää ja kesäisin rehevää. Järven vesi lämpötilakerrostuu kesäisin ja talvisin sen syvänteeseen. Syvänteen alusvesi on loppukesäisin hapetonta ja hapettomissa oloissa pohjalta vapautuu veteen fosforia sisäisen kuormituksen takia. Järven happitilanne on talvisin kesäaikaa parempi, vaikka silloinkin alusvedessä on happipitoisuuden alenemista. Veden klorofyllipitoisuus, joka osoittaa levien määrää, on ollut kesäisin korkea. Veden hygieeninen laatu on ollut hyvä. Järven virkistyskelpoisuus luokitellaan hyväksi, mutta vedenlaatua heikentävät yllä mainitut puutteet.

Kalasto

Järven kalalajisto on monipuolinen ja lajien runsaussuhteet ovat tasapainossa.

Historiaa

Vielä vuoden 1964 peruskartassa järven nimenä oli ”Iso Lylyjärvi”, mutta seuraavassa vuoden 1979 kartassa luki jo ”Ala-Lylyjärvi”. Pohjoisrannasta lakkautetulta koululta tuleva penger puuttui vielä vuoden 1964 kartasta, mutta se on merkitty jo 1979 karttaan.