Lietmajärvi

Maantiede ja asutus

Lietmajärven kunnan pinta-ala on 3 564 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kostamuksen kaupunkipiirikuntaan ja Kalevalan piirin Borovoin kuntaan, koillisessa Belomorskin piirin Sosnavitsan kuntaan, kaakossa Mujejärven piirin Rukajärven, etelässä Mujejärven ja lounaassa Repolan kuntiin sekä lännessä Suomeen. Pinta-alasta valtaosa on metsää ja vesistöjä.
Seutu kuuluu Länsi-Karjalan ylänköön. Sen maisemaa leimaavat jääkauden muovaamat vaarat ja harjut sekä lukuisat järvet ja suot. Tärkein joki on Tširkkakemi. Suurimmat järvet ovat Kiimasjärvi (ven. Kimasozero), Kuollunkijärvi (Kolongozero), Tiiksijärvi (Tikšozero), Luvajärvi (Luvozero) ja Lietmajärvi (Ledmozero). Tiiksin lähellä sijaitsee luonnonmuistomerkkinä suojeltu suo.
Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Tiiksin asutus ja Kiimasjärven kylä. Tiiksissä on lähes 400 asukasta, Kiimasjärvellä noin 15. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 56 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 15 % karjalaisia, 15 % valkovenäläisiä, 5 % ukrainalaisia ja 2 % suomalaisia.

Historia

Seudun kylät Akonlahti, Lietma (Ledmozero) ja Tšolmo (Tšelmozero) kuuluivat 1900-luvun alussa Rukajärven volostin Rukajärven kyläkuntaan ja 1920-luvulta lähtien Rukajärven piirin Kiimasjärven kyläneuvostoon. Vuonna 1905 Lietmassa oli neljä taloa ja 30 asukasta. Vuonna 1933 asukkaita oli 16, jotka kaikki olivat karjalaisia. 
1930-luvulla Lietman kylään perustettiin kolhoosi. Jatkosodan aikana asukkaat evakuoitiin muualle Neuvostoliittoon ja kylä tuhoutui. Suomalaiset rakensivat Lietmajärven kaakkoisrannalle varuskunnan, jonka paikalle perustettiin vuonna 1946 Rukajärven metsäteollisuuspiirin työmaan asutus. Nykyään ”Vanhaksi Lietmajärveksi” kutsuttu asutus suljettiin vuonna 1960.
Nykyinen Lietmajärven taajama on perustettu Länsi-Karjalan rautatien rakentamisen yhteydessä vuonna 1963. 1990-luvulle saakka siellä toimi metsäteollisuuspiiri. Vuodesta 1976 lähtien Lietmajärvellä oli kaupunkimaisen taajaman status.

Liikenne, talous ja palvelut

Lietmajärven kautta kulkee Suojärven ja Jyskyjärven välinen rautatie, josta haarautuu rata Kostamukseen. Radalla liikennöivät Pietarin ja Kostamuksen väliset matkustajajunat. Vuonna 2001 valmistui myös yhteys itään Muurmannin radalle Kotškomaan, mutta radan sähköistäminen ei ole edennyt eikä sillä ole matkustajaliikennettä. Vuosina 2007–2008 valmistui osa Kotškoman, Tiiksin, Lietmajärven, Kostamuksen ja Lytän raja-aseman välisestä maantiestä. Lietmajärven lähellä Kostamuksen tien varrella on bensiiniasema.
Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat rautatieliikenne ja erilaiset julkiset palvelut. Metsäteollisuutta edustaa Lietmajärven puunhankintayhtiö. Kaivannaisista hyödynnetään rakennuskiveä, hiekkaa ja soraa. Maatalouden merkitys on vähäinen. 32 % työvoimasta työskentelee kunnan ulkopuolella ja 42 % työikäisistä ei käy ansiotöissä.
Keskustaajaman palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, lasten harrastuskeskus, musiikkikoulun haaraosasto, kulttuurikeskus, kirjasto, pieni poliklinikka ja sosiaalipalvelukeskus. Julkisia palveluja on myös Tiiksissä. Lietmajärvellä on ortodoksinen kirkko.

Nähtävyydet ja matkailu

Seudulta on löydetty useita kivikautisia asuinpaikkoja. Tiiksissä on 1500–1600-lukujen vaihteen karjalaisen sissipäällikön Ivan Rokkatšun hauta ja historiallisena kohteena suojeltu karsikkometsä, Kiimasjärven hautausmaasaarella 1800–1900-lukujen vaihteesta peräisin oleva grobu. Lietmajärvellä, Kiimasjärvella ja Tiiksissä on heimosotien ja jatkosodan aikana kaatuneiden puna-armeijalaisten hautapaikkoja.
Kunnan matkailupalvelut ovat vähäisiä. Tiiksissä ja Tširkkakemijoen rannalla on lomakylät.