Korisliiga-kausi 2015–2016

Sääntömuutokset

Suomen Koripalloliitto päätti ensimmäisen kerran toukokuussa 2015 kaudella 2015-2016 voimaan tulevista säännöistä. Eritoten muokattiin rangaistuspykäliä edustuskelvottoman pelaajan peluuttamisesta ja pelaamisoikeuden laajentamisesta rinnakkaislisenssillä. Pelaajien edustuskelvottomuudesta kiisteltiin kaudella 2014–2015 huomattavasti, ja uusien sääntöjen mukaan vanhan 0–40-pisteisen tappiorangaistuksen lisäksi edustuskelvotonta pelaajaa peluuttanutta joukkuetta voidaan rankaista mm. pistemenetyksellä, kotikenttäedun menetyksellä tai pelaamisella tyhjälle katsomolle. Rinnakkaislisenssillä pelaaminen Korisliigassa aiheutti edelliskaudella aiheettomiksi todettuja valituksia, ja uusien sääntöjen mukaan kaksoislisensoidun pelaajan pelaamisoikeus säilyy kummassakin joukkueessa kauden loppuun asti. Vanhojen sääntöjen mukaan kaksoislisenssipelaajan oli siirtotakarajan umpeutuessa päätettävä, kumpaa joukkuetta hän loppukauden edustaa.
Suuri muutos tuli myös seurojen keskenään sopimaan epäviralliseen herrasmiessopimukseen, jonka myötä joukkueen kokoonpanossa sallitaan jatkossa neljä ulkomaalaispelaajaa kolmen sijasta. Muutos hyväksyttiin äänestyksessä äänin 7–4, mikä herätti huolta perinteisten kasvattajaseurojen puolesta. Joukkueiden, joilla ei ole tarpeeksi tasokasta omaa juniorituotantoa uskotaan hyötyvän päätöksestä. Kauden aikana muun muassa Pentti Salmi kritisoi neljän ulkomaalaispelaajan käyttöä Bisonsin ja KTP:n talousongelmien tultua julki.

Sarjasta vetäytymiset

Edelliskauden päätyttyä taloutensa kanssa ongelmissa ollut Tapiolan Honka päätti olla hakematta lisenssiä kaudelle 2015–2016, ja seuran taustayhtiö Korishonka Oy lopetti toimintansa. Toinen talousongelmista kärsinyt seura, vuodesta 1990 pääsarjassa pelannut Namika Lahti, ilmoitti toukokuun 2015 viimeisenä päivänä luopuvansa Korisliigan sarjapaikastaan. Seuraavana päivänä tiedotettiin seuran miesten edustusjoukkueen taustayhdistys Lahden NMKY:n hakeutumisesta konkurssiin. Namika Lahti pelasi kotiottelunsa yhdessä Suomen hienoimmista koripalloareenoista, Lahden suurhallissa, ja seuran A-pojat olivat juuri voittaneet ikäluokkansa Suomen mestaruuden. Tärkeäksi syyksi Namikan konkurssiin kerrottiin sitoutuvien taustahenkilöiden puute. Toinen konkurssiin hakeutumisen syy olivat talousongelmat, etenkin vanhat velat. Myös uuden areenan vuokra oli vanhaan nähden kaksinkertainen. Namika Lahden velkamääräksi kerrottiin lopulta 400 000 euroa.
Myös muutamilla muilla Korisliigaseuroilla oli ollut taloudellisesti haastavaa. Namikan konkurssi tuli Suomen Koripalloliitolle sen toiminnanjohtajan mukaan yllätyksenä. Korisliigaan avautuneita paikkoja tarjottiin ensisijaisesti I-divisioona A:n kärkipäähän sijoittuneille Korihaille ja Oulun NMKY:lle. Korihait kieltäytyi tarjouksesta aikaisempaan periaatepäätökseensä vedoten, eikä Oulun NMKY:kään ottanut tarjottua sarjapaikkaa vastaan.

Sarjajärjestelmä

Toukokuun päätöksellä Korisliigaa päätettiin täydentää 12 joukkueeseen ja runkosarjan ottelumäärä pudotettiin 34:ään. Päätöksen tarkoitus oli auttaa kansainvälisiä otteluita pelaavia joukkueita ja antaa joukkueille enemmän harjoitusaikaa kauden aikana, minkä toivottiin myös auttavan pelaajien kehittymisessä. Runkosarja oli tarkoitus pelata kolminkertaisena sarjana ja paikallistasauspelinä, jolloin jokainen joukkue olisi pelannut 17 kotiottelua. Pudotuspeleistä puolivälierät pelataan vanhaan tapaan paras viidestä -järjestelmällä, mutta sekä välierät että loppuottelusarja pidennettiin paras seitsemästä -muotoon.
Kahden joukkueen sarjasta luopumisen johdosta Koripalloliitto kokoontui kuitenkin uudestaan kesäkuun puolivälissä ja muutti päätöstään. Sarjalisenssi myönnettiin kymmenelle joukkueelle, jotka pelaavat nelinkertaisen runkosarjan. Runkosarjan kahdeksan parasta joukkuetta jatkavat pudotuspeleihin ja viimeinen putoaa Divisioona A:han. Ottelumäärän pienenemisen toivottiin jälleen helpottavan kansainvälisiin kilpailuihin osallistuvien joukkueiden urakkaa. Sarjajärjestelmä vahvistettiin ja otteluohjelma julkaistiin 21. heinäkuuta 2015.
Korisliigan joukkueista Joensuun Kataja ja KTP-Basket osallistuivat kauden aikana uuteen kansainväliseen sarjaan, FIBA Europe Cupiin. Suurena muutoksena uudessa sarjassa alettiin maksaa seuroille kotiotteluiden järjestelykuluja ja menestyksen mukaan.
Juuri ennen kauden alkua Koripalloliitto ilmoitti vaihtavansa Korisliigan logon mainostoimistolta tilattuun, tekstipainotteiseen uuteen versioon, mikä liittyi liiton laajempaan visuaalisen ilmeen uudistamiseen. Uusi logo otettiin vastaan huomattavan ristiriitaisin mielipitein.

Yleisö

Runkosarjassa tehtiin uusi katsojakeskiarvoennätys, 939 katsojaa per ottelu. Vilpas ja Kouvot keräsivät kotiotteluihinsa keskimäärin yli 1200 katsojaa, ja nelinumeroiseen keskiarvoon ylsivät myös Kataja ja Seagulls. Tuhannen katsojan raja rikottiin 37 prosentissa otteluissa, kun neljä vuotta aikaisemmin sama lukema oli 17 %. Myös pudotuspeleissä tehtiin uusi katsojakeskiarvoennätys, 1578 katsojaa per ottelu. Koko kauden uudeksi ennätykseksi muodostui 1048 katsojaa ottelua kohden.
Salon Vilpas kirjautti kauden loppupuolella korkeita katsojamääriä, muun muassa seuraennätyksensä, 1860 katsojaa, puolivälieräottelussa Kouvoja vastaan 7. huhtikuuta 2016. Myös Kouvot teki uuden katsojaennätyksensä, kun sen Kouvolan jäähallissa pelattua toista kotivälieräottelua oli katsomassa 2909 henkilöä. Seuran yleisöennätys nousi kolmannessa loppuottelussa 3047 katsojaan ja lopulta viidennessä, mestaruuden ratkaisseessa kotiottelussa 3733 katsojaan.

Televisio ja radio

Suomen Koripalloliitto teki kesäkuussa 2015 Elisan kanssa 3+1-vuotisen sopimuksen, jolla Korisliigan televisiointi ja sarjan markkinointi tapahtuivat Elisan kautta. Korisliigan kaikki runkosarja- ja pudotuspeliottelut näkyivät Elisa Viihde -palvelussa, ja ne olivat katsottavissa sekä koti- että ulkomailla, myös mobiililaitteilla. Tuotannossa käytettiin edelliskauden KorisliigaTV:tä varten asennettua automaattikamerajärjestelmää. Myös monikameratuotantoja tehtiin useita. Yhteistyön myötä parannettiin myös peliareenojen verkkoyhteyksiä. Osapuolet tiedottivat järjestelyistä tarkemmin syyskuussa 2015.
Kaikki Korisliigan kauden 2015–2016 ottelut lähetettiin verkkopohjaisen Fanseat-palvelun kautta. Lähes kaikki ottelut näkyvät myös Elisa Viihde -palveluun liittyneiden televisioiden Fanseat-kanavilta. Edellisen kauden tapaan myös Yleisradio ja Ilta-Sanomien ISTV näyttivät otteluita jonkin verran.
Automaattikameroiden kuvauksen laatua pyrittiin parantamaan kauden aikana. Ongelman ratkaisu hidastui Keemotion-yrityksen Sébastien Bellinin loukkaannuttua pahoin Brysselin terroristi-iskuissa 22. maaliskuuta 2016.
Kaikki pudotuspelit lähetettiin Fanseatilla. Loppuottelut televisioitiin YLE TV2:ssa kolmannesta ottelusta alkaen. Kaikki loppuottelut radioitiin YLE Puheella.

Bisonsin ja KTP:n talousvaikeudet

Helmikuussa 2016 Bisons Loimaan edustusjoukkue-osakeyhtiön johto ilmoitti Bisonsilla olevan talousongelmia. Joukkue antoi pelaajilleen alustavan luvan neuvotella siirtymisestä muihin seuroihin. Asiantuntijat spekuloivat mahdollisten pelaajasiirtojen vaikuttavan merkittävästi kauden voimasuhteisiin. Bisons päätti luopua ensi kaudesta lähtien kansainvälisistä sarjoista, ja joukkue pyysi lisärahoitusta sponsoreiltaan. Usea Bisonsin avainpelaaja lähti seurasta, minkä johdosta joukkue pelasi yhden ottelun harvinaisesti vain suomalaispelaajilla. Poistuneiden pelaajien tilalle Bisons hankki kulukorvaukseen suostuneita ulkomaalaispelaajia, kuten Alankomaiden maajoukkuepelaaja Yannick Franken. Maaliskuun alussa Loimaalla oli yhä 100 000 euron vaje. Bisons BC Oy:n toimitusjohtaja irtisanoutui toimestaan 18. maaliskuuta.
Helmikuun lopussa 2016 myös vuodesta 1957 lähtien vain yhden kauden Suomen pääsarjan ulkopuolella pelanneella KTP-Basketilla ilmoitettiin olevan talousvaikeuksia. Joukkueen budjettivaje kuluvalta kaudelta oli 60 000 euroa, samoin edelliskausien velkamäärä. Seuran puheenjohtaja Jyrki Lindström oli rahoittanut KTP:tä niin paljon, että hän oli henkilökohtaisesti lähes varaton. Joukkueen talousvaikeuksien tultua julkisuuteen sille tarjottiin apua muun muassa faneilta ja vastaavissa pelastustehtävissä onnistuneilta toimijoilta.
Samaan aikaan KTP:n talousongelmien uutisoinnin kanssa urheiluseurojen talousongelmista puhuttiin laajemminkin. Useat Suomen jääkiekon pääsarjaseurat olivat tehneet Yleisradion selvityksen mukaan satojen tuhansien tai jopa miljoonien eurojen tappioita tilikautta kohden. Kirjoittaja Hippo Taatilan mukaan Bisonsin talousongelmien taustalla oli joukkueen välttämätöntä jatkuvaa menestystä vaatinut budjetointi, ja KTP:llä oli ei-optimaalisesti kootun joukkueen johdosta pelillisiä ongelmia.

Runkosarja

Runkosarja alkoi 3. lokakuuta ja päättyy 26. maaliskuuta. Runkosarjaotteluista Seagulls–Bisons pelattiin 4. lokakuuta poikkeuksellisesti suuremmalla areenalla, Helsingin jäähallissa. Ottelua seurasi paikan päällä 3043 katsojaa. Kauden aikana Salon Vilppaan fanitoiminta aktivoitui Korisliigan mittakaavassa poikkeuksellisen suureksi. Vilpas teki seuran katsojaennätyksen 27. helmikuuta 2016, kun 1848 katsojaa seurasi Salohallissa sen voittoa KTP:stä.
KTP-Basket jäädytti Pertti Marttilan pelinumeron 12 kotiottelussaan 7. lokakuuta 2015.
Pyrinnön Damon Williams antoi joulukuussa 42-vuotissyntymäpäivänään sarjan historian toisena pelaajana 2000. koriinjohtaneen syötön. Helmikuussa 2016 hän nousi Korisliigan historian eniten peliminuutteja runkosarjassa kirjauttaneeksi pelaajaksi. Williamsin lisäksi myös Katajan Petri Virtanen ylitti kauden aikana 15 000 pelatun runkosarjaminuutin rajan.
Joulukuussa Pekka Saros tuomitsi 1000. Korisliiga-ottelunsa. Hän oli kaikki palloilulajit huomioiden eniten otteluita Suomen aikuisten pääsarjoissa tuominnut henkilö.
Joensuun Kataja pelasi kansainvälisiä otteluita tammikuun loppuun saakka mutta pysyi rasituksesta huolimatta runkosarjan kärkipaikalla muun muassa tehokkaasti pelanneen Teemu Rannikon ansiosta. Maaliskuussa Rannikko antoi Korisliigan historian kolmantena pelaajana 1500. koriinjohtaneen syötön runkosarjassa.
Maaliskuussa Karhu voitti Kouvot vierasottelussa Lawrence Kinnardin viime hetken korilla. Ottelutallenteen mukaan Kinnardin heitto lähti peliajan päättymisen jälkeen, mutta videotarkistuksia ei Korisliigassa kaudella 2015–2016 käytetty. Kouvot jätti tilanteesta vastalauseen Koripalloliitolle vedoten tasaisen sarjataulukon mahdollisen sijoituksen putoamisen johdosta menetettävään kotiotteluun ja tästä koituviin taloudellisiin tappioihin. Koripalloliitto jätti tilanteen tutkimatta vedoten siihen, että Kouvot jätti vastalauseen liian myöhään.
Runkosarjan lopussa Helsinki Seagullsin suuromistajien uutisoitiin liittyneen mukaan Helsinki Garden -monitoimiareenaprojektiin, minkä johdosta Seagullsin spekuloitiin siirtyvän pelaamaan areenakompleksiin sen valmistuttua.

Pudotuspelit

Puolivälierät pelattiin paras viidestä -järjestelmällä eli kolme voittoa riitti ottelusarjan voittoon. Välierissä ja loppuotteluissa siirryttiin tällä kaudella paras seitsemästä -järjestelmään eli neljän voiton ratkaisuun. Pronssimitalit jaetaan yhden ottelun tuloksen perusteella. Pudotuspelit alkoivat 1. huhtikuuta 2016 ja päättyvät toukokuussa.

Välierät

Pyrintö ja Seagulls voittivat kumpikin selvin pisteluvuin ensimmäiset kotiottelunsa. Seagullsin Jason Conley ei pelannut enää välierä- ja mitaliotteluissa jalkavamman vuoksi. Seagulls teki ottelusarjan ensimmäisessä kohtaamisessa Tampereella vain 48 pistettä, mikä oli Korisliigan pudotuspelien välieräsarjahistorian pienin pistelukema 24 sekunnin heittosäännön aikana. Ennen Seagullsia ennätys oli vuonna 2008 ja kahdesti vuonna 2012 heitetty 57 pistettä.

Loppuottelut

Loppuottelut pelattiin neljästä voitosta. Kotiedun saanut Kouvot lähti ottelusarjaan ennakkosuosikkina. Runkosarjassa voitot menivät Kouvoille 3–1. Kumpikin finalistijoukkue pelasi kotiottelunsa tavallista suuremmilla areenoilla jo kolmantena kautena peräkkäin. Pyrintö oli voittanut aikaisemmin Suomen mestaruuden vuosina 2010, 2011 ja 2014. Kouvot oli voittanut aikaisemmin kolme mestaruutta, viimeisimmän vuonna 2004.
Ensimmäinen loppuottelu Kouvolan Lumon Areenassa oli teknisesti lähes täysin epäonnistunut: ottelu alkoi 15 minuuttia myöhässä, heittokello ja tulostaulu eivät toimineet, ja joukkueet eivät tienneet kaikkia oleellisia pelin kulkuun vaikuttaneita tietoja. Pyrintö jätti ottelusta lopulta käsittelemättä jätetyn protestin mietittyään ennen ottelua, suostuuko se pelaamaan lainkaan kyseisissä olosuhteissa. Itse ottelussa heitettiin 72 kolmen pisteen heittoa. Kouvot johti ottelun alussa selvästi, mutta Pyrintö tasoitti ottelun, joka siirtyi Ricky Minardin korin ansiosta jatkoajalle. Jatkoajalla Minard epäonnistui voittoheitoissaan, mikä varmisti Kouvojen avausvoiton. Kouvoilla Kyle Shiloh onnistui ottelussa kolmen pisteen heitossa seitsemän ja D. J. Richardson viisi kertaa.
Korisliiga-kauden siihenastinen ennätysyleisö, 3380 katsojaa, seurasi Hakametsässä Kouvojen johdossa loppuun asti edennyttä ottelua. Pyrintö hävisi onnistuneet kolmen pisteen heitot 4–15.
Toisessa kotiottelussaan Kouvojen pelaamista seurasi paikan päällä historian ensimmäisen kerran ennätykselliset yli 3000 katsojaa. Pyrintö johti ottelua alkuminuuttien jälkeen koko ajan, ja Kouvot onnistui kahdesta edellisottelusta poiketen kolmen pisteen heitoissaan heikosti. Pyrinnön Damon Williams otti kevään 2016 pudostuspelien siihen mennessä korkeimman levypallomäärän, 16 kappaletta.
Neljäs loppuottelu ratkesi Kouvojen heitettyä eroa Pyrintöön kolmannella neljänneksellä. Kotijoukkue sai lopulta kerättyä vain 56 pistettä. Kouvojen sentteri Thomas Gipson ajettiin ulos kentältä hieman ennen puoliaikaa tämän potkaistua jalkoihinsa virheen arvoisesti takertunutta Joonas Cavénia.
Viidettä loppuottelua seurasi Lumon Areenalla jälleen Kouvojen ennätysyleisö ja sarjan kauden korkein yleisömäärä, 3733 katsojaa. Kouvot heitti ensimmäisellä neljänneksellä 16–0-pisteputken ja vei sen hyvällä heittopelillään pistein 33–19. Kouvot piti piste-eron loppuun asti ja ratkaisi mestaruuden 4–1-otteluvoitoin.