google/wiki40b huggingface dataset:
Johannes VI Kantakuzenos

Johannes VI Kantakuzenos (1295 – 15. kesäkuuta 1383) oli Bysantin keisari vuosina 1347–1354.
Kun Andronikos III:sta tuli vuonna 1328 keisari, hänen ystävästään Johannes Kantakuzenoksesta tuli yksi valtakunnan tärkeimmistä miehistä. Ennen vuonna 1341 tapahtunutta kuolemaansa Andronikos teki Kantakuzenoksesta poikansa Johanneksen holhoojan ja valtakunnan hallitsijan siihin asti, kunnes poika olisi täysi-ikäinen. Johannes Kantakuzenos julistautui kuitenkin itse keisariksi. Seurasi sisällissota, jossa molemmat osapuolet saivat apua serbeiltä ja turkkilaisilta. Sota päättyi 1347, ja Johannes Kantakuzenoksesta tehtiin Johannes V:n hallitsijakumppani.
Johannes VI:n hallituskaudella Bysantin valtakunta oli jo tuhon partaalla. Valtakunta soti genovalaisia vastaan, jotka hallitsivat Galataa. Samaan aikaan serbit yrittivät laajentaa valtakuntaansa Bysantin kustannuksella. Ensimmäisen kerran myös turkkilaiset asettuivat asumaan Euroopan puolelle, mikä tapahtui sen jälkeen, kun Johannes VI ei pystynyt maksamaan palkkaamilleen turkkilaisille.
Johannes V Palaiologos palasi valtaan vuonna 1354. Kantakuzenos vetäytyi luostariin, jossa hän kirjoitti omia tekojaan puolustelevan historiateoksen vuosilta 1320–1356.
Tupla tai kuitti

Uuden Tuplan tai kuitin kritiikki

15. joulukuuta 2007 esitetyssä jaksossa kilpailija Jan Glantzin oikea vastaus hylättiin vääränä. Juontajan oikeana pitämä vastaus oli kuitenkin vanhentunutta tietoa, kun taas kilpailija käytti oikeaa ajankohtaista tietoa.
3. toukokuuta 2008 esitetyssä jaksossa kilpailija Jukka Tabell aiheenaan Pohjois-Euroopan pussikoit sai vastattavakseen kysymyksen, johon kysymyksen laatijan mielestä asiantuntijakaan ei voi vastata oikein. Tuotantoyhtiö Broadcasters oli poistanut käyttämänsä perhosasiantuntijan laatimat lisävihjeet, jotka olisivat olleet ainoa keino kysymysten tietoperäiseen ratkaisemiseen. Ohjelman tuottaja, Broadcastersin Santtu Luoto, kertoi julkisuudessa ”kysymyksen olleen vaikea, mutta siinä ei ollut virhettä”. MTV3 lopetti uuden Tuplan tai kuitin jo sen toisen kauden lopussa, keväällä 2008.
Hip hop lindy

Tanssin historiaa

Historia sijoittuu Yhdysvaltoihin, jossa nuoriso omaksui vaikutteita vanhoista swing-tansseista ja alkoi kehittää omaa tanssiaan, jota voitaisiin tanssia nykymusiikkiin. Tanssi on viiteenkymmeneen vuoteen ensimmäinen paritanssi, joka on kehittynyt senhetkisen nuorison keskuudessa ja jota tanssitaan nykymusiikkiin.
Kratippos Pergamonlainen

Kratippos Pergamonlainen (m.kreik. Κρατίππος) (ensimmäinen vuosisata eaa.) oli antiikin kreikkalainen peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Pergamonista, ja opetti Mytilenessä ja Ateenassa. Kratippoksesta tuli peripateettisen koulun johtaja vuonna 44 eaa. Andronikos Rhodoslaisen jälkeen. Hänen ajattelustaan tiedetään vain Ciceron kautta säilyneet opetukset ennustamisesta.

Elämä

Kratippos oli Ciceron aikalainen ja ystävä. Cicero piti Kratipposta suuressa arvossa ja sanoi tämän olevan merkittävimpiä hänen tuntemiaan peripateetikkoja. Kratippos oli Pompeiuksen mukana tämän tappioon päättyneen Farsaloksen taistelun jälkeen ja yritti piristää tätä filosofisilla argumenteilla. Kratippos opetti useita merkittäviä roomalaisia, mukaan lukien Marcus Claudius Marcellus sekä Cicero itse, ja vuonna 44 eaa. Ciceron poika Cicero Minor oli hänen oppilaanaan Ateenassa. Nuori Cicero vaikuttaa käyneen Asiassa yhdessä Kratippoksen kanssa.
Kun Julius Caesar oli Rooman tasavallan johdossa, Cicero sai järjestettyä tältä Rooman kansalaisoikeudet Kratippokselle. Hän myös sai Ateenan areiopagin neuvoston kutsumaan filosofin pysymään kaupungissa ja jatkamaan filosofian opetusta. Kratippoksesta tuli Lykeionin koulun johtaja Andronikos Rhodoslaisen jälkeen. Caesarin murhan jälkeen myös Brutus osallistui Kratippoksen luennoille ollessaan käymässä Ateenassa.

Filosofia

Ciceron myötämielisen arvion lisäksi Kratippoksen ajattelusta ei tiedetä juuri mitään. Ainoat viittaukset hänen teoksiinsa koskevat hänen mielipiteitään ennustamisesta, josta aiheesta hän vaikuttaa kirjoittaneen teoksen. Cicero sanoo Kratippoksen uskoneen uniin ja yliluonnolliseen inspiraatioon (lat. furor, ”hurmos”), mutta hylänneen muut ennustamisen muodot. Hän vaikuttaa katsoneen, että vaikka liike, aistiminen ja halut eivät voi olla olemassa erillisinä ruumiista, ajatuskyky on suurimmillaan silloin kun se on vapaimmillaan ruumiillisista vaikuttimista. Ennustuskyvyn hän katsoi syntyvän siitä, että jumalallinen mieli vaikuttaa suoraan ihmisen sielun siihen osaan, joka ei ole riippuvainen ruumiista.
Yön kuningas

Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa tummanpuhuvaksi ja lohduttomaksi kurkistukseksi homomaailmaan ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Lappalanjärvi

Maantietoa

Järven pinta-ala on 1 300 hehtaaria eli 13 km². Se on 5,2 kilometriä pitkä ja 3,1 kilometriä leveä. Järvenselkä on hyvin avoin, koska saaria ei käytännössä ole rikkomassa sen yhtenäisyyttä. Avoimen selän vastapainoksi järven rannat ovat matalat ja paikoin hyvin ruovittuneet. Ainoa kohta järvessä, joka muodostaa oman järvenosansa, on Nisos. Se jää Pitkäsaaren pitkän niemen suojaan.
Järvessä on laskettu olevan 11 pikkusaarta. Niiden yhteispinta-ala on 4 ha, mikä on noin 0,3 % järven kokonaispinta-alasta. Saaret sijaitsevat pääosin järvenselällä. Niitä ovat Papinsaaret, joista suurin on 150 metriä pitkä, Kiviniemi, Kivisaari, Murhasaari ja Paskosaari. Järveen laskevan Joukonjoen suistossa joki haarautuu kolmeksi uomaksi, joiden väliin jäävät kaksi särkkämäistä saarta. Pitkäsaari on 1,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Hiekka- eli Lammassaari on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. 
Järven vedenpinnan korkeus on 56,1 metriä mpy. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 59 miljoonaa m³ eli 0,059 km³. Järven keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys on 16,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven pohjoisrannan edustalla. Järvessä on kymmenisen yli kymmenmetristä syvännettä eri puolilla, mutta muuten järven pohja vaikutta loivapiirteiseltä.
Järven rantaviivan pituus on 30 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 2,0 kilometriä. Järven etelärannat ovat olleet maatauden valtaamat, mutta pohjoisessa on metsäiset ja jyrkähköt rannat. Etelärannassa on sijainnut kylät Valkeala, Jokela ja Saarento. Jokelan itäpuolella Kukkuramäen, Niinistön ja Lukkarinmäen muodostama taajama-alue on kasvanut kiinni Valkealan kirkonkylään. Seututie 368, rantatiet ja kantatie 46 kiertävät järven niin, että niiltä voi saavuttaa kaikki järven rannat. Savon radan eteläosa ylittää Harjunjoen sen luusuan kohdalla.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueella (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueessa (14.18), jonka Lappalanjärven alueeseen (14.181) järvi kuuluu.
Valuma-alue saa pääosan vedestänsä Kivijärven reitin valuma-alueesta (14.19), joka laskee Harjunjoen–Lappalanjärven alueen (14.18) läpi Jokelanjokea myöten Käyrälammesta (90 ha). Lappalanjärven lähialueelta tulee vain marginaalinen osa vedestä. Sen veden, minkä Jokelanjoki tuo, sen sitten Harjunjoki vie. Se yhtyy vain kolmen kilometrin jälkeen Kymijoen keskijuoksulle.
Lappalanjärven alueella on seitsemän yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Käyrälampi, jonka kautta Jokelanjoki virtaa, sekä Hautalanlampi (23 ha), joka laskee pohjoisesta Ojalanojaa myöten järveen, että pieni  ja matala Kytölänlampi (7 ha), jonka kautta laskevat muitakin pieniä järviä ja lampia järveen.
Sinikielitauti

Sinikielitauti eli bluetongue-tauti on bluetongueviruksen (BTV) aiheuttama märehtijöiden ja kamelieläinten sairaus. Tauti ei tartu ihmiseen. Taudin nimi tulee lampailla joskus vakavassa tapauksessa esiintyvästä oireesta, jolloin kieli muuttuu siniseksi verentungoksen vuoksi.  Taudin levittäjänä toimivat polttiaiset, jotka viihtyvät parhaiten lämpimissä ja kosteissa olosuhteissa. Tautia esiintyy ympäri maailman, mutta polttiaisten elinympäristövaatimusten vuoksi se rajoittuu lähinnä 40°N ja 35°S leveysasteille.  Ilmaston lämpenemisen katsotaan olevan yhtenä syynä siihen, miksi tautia on viime vuosina tavattu myös näiden leveysasteiden ulkopuolella.  Suomessa virusta ei ole tavattu. Sinikielitauti kuuluu helposti leviäviin eläintauteihin.

Tartunta

Pääasiassa märehtijät saavat tartunnan virusta kantavien polttiaisten välityksellä, eikä eläinten välistä suoraa tartuntaa tapahdu.  On kuitenkin todettu, että virus saattaa siirtyä sairaan eläimen veren tai siemennesteen välityksellä terveeseen eläimeen. Lisäksi tiineenä oleva emo saattaa siirtää infektion istukan kautta sikiöön.

Oireet

Taudin oireiden vakavuus riippuu viruksen serotyypistä, eläinlajista ja eläinyksilöstä. Lampaiden ja peurojen on todettu sairastuvan voimakkaampiin oireisiin, kun taas nauta voi useinkin olla viruksen oireeton kantaja. Taudinkuva vaihteleekin oireettomasta kantajasta vakaviin oireisiin, ja tauti voi johtaa jopa kuolemaan.
Oireina voi esiintyä korkea kuume, lisääntynyt syljeneritys, nenävuoto, ontuminen sekä pään ja niskan alueen turvotus.

Hoito ja ennaltaehkäisy

Tautiin ei ole spesifistä hoitoa, minkä vuoksi hoito kohdistuu oireiden hoitamiseen. Tautiin on olemassa sekä eläviä heikennettyjä että tapettuja rokotteita. Rokotteita käytetään EU:n alueella ainoastaan maissa, joissa tautia on todettu.
Satakunnan laivasto

Satakunnan laivasto (ven. Сатакундская флотилла, Satakundskaja flotilla) oli Venäjän keisarillisen laivaston yksikkö, joka operoi Näsijärvellä keväästä 1916 talveen 1917. Yksikön nimen tarkka käännös olisi Satakunnan laivue, jota ei kuitenkaan ole perinteisesti käytetty.
Laivue perustettiin keväällä 1916, jolloin venäläinen sotilaskomissio pakko-otti Näsijärvellä linjaliikenteessä olleet matkustajalaivat Tarjanteen, Kurun ja Pohjolan sekä hinaajat Muroleen ja Näsijärven Venäjän laivaston käyttöön. Lisäksi käyttöön otettiin moottoriveneitä. Laivoissa oli suomalainen miehistö, jota komensi venäläisen päällikön alaisena aluksen suomalainen kapteeni. Matkustajalaivoihin oli asennettu 75 mm laivatykit, joita käyttivät venäläiset matruusit. Laivueen komentajana toimi 2. luokan kapteeni Sablin lippulaivanaan Tarjanne. Venäläisen miehistön kokonaislukumäärä oli noin sata miestä. Nämä oli majoitettu rannalla olleeseen tavaramakasiiniin.
Laivasto ei joutunut olemassaolonsa aikana taistelutoimiin. Matkustajalaivoja ei ollut suunniteltu toimimaan tykkien alustoina, joten niiden rakenteita ei haluttu rasittaa tykkejä käyttämällä. Sen sijaan harjoiteltiin joukkojen kuljetuksia Näsijärvellä. Mahdollisen saksalaisen maihinnousun sattuessa Satakunnan laivue olisi todennäköisesti estänyt saksalaisia käyttämästä Näsijärveä ja kyennyt huoltamaan ja siirtämään joukkoja tämän sata kilometriä pitkän järven alueella.
Keväällä 1917 laivue lamautui maaliskuun vallankumouksen romuttaessa Venäjän armeijan ja laivaston kurin. Purjehduskaudella 1917 laivue ei toiminut mainittavasti ja se siirtyi pois Tampereelta lokakuussa 1917. Matkustajalaivojen tykit jäivät aluksiin, ja niitä käytettiin talvella 1918 Suomen sisällissodassa ensin punaisten, sitten valkoisten puolella.
Lotte Tarkka

Lotte Maria Tarkka (s. 19. tammikuuta 1963) on Helsingin yliopiston folkloristiikan professori. Tarkan erikoisala on kalevalamittainen runous ja sen tutkimus antropologisesta ja tulkitsevasta näkökulmasta. Kiinnostuksen kohteita ovat myös perinnelajijärjestelmä, symboliantropologia, eepostutkimus sekä vanhojen arkistoaineistojen tutkimusongelmat. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 2005. Tarkka on Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran hallituksen jäsen.
Tris(dibentsylideeniasetoni)dipalladium(0)

Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa tris(dibentsylideeniasetoni)palladium(0) on tumman violettia kiteistä ainetta. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin kuten dikloorimetaaniin, kloroformiin ja bentseeniin. Kloroformista kiteytettäessä muodostuu kloroformin ja tris(dibentsylideeniasetoni)dipalladium(0):n kompleksi. Toisin kuin monet muut palladiumin organometallikompleksit tris(dibentsylideeniasetoni)dipalladium(0) ei ole erityisen herkkä veden tai ilman vaikutuksille. Molekyylissä kummatkin palladiumatomit ovat sitoutuneet yhteensä kolmeen dibentsylideeniasetonin kaksoissidokseen. Nämä sidokset ovat suhteellisen heikkoja ja voidaan helposti korvata muilla ligandeilla.

Valmistus ja käyttö

Tris(dibentsylideeniasetoni)dipalladium(0):a valmistetaan lisäämällä dibentsylideeniasetonin ja natriumtetraklooripalladaatin metanoliliuokseen pelkistimeksi natriumasetaattia. Liuos jäähdytetään ja muodostuva tris(dibentsylideeniasetoni)dipalladium(0) suodatetaan.
Tris(dibentsylideeniasetoni)dipalladium(0):a käytetään katalyytteinä useissa eri reaktioissa. Tällaisia ovat muun muassa eenireaktiot, kytkentäreaktiot kuten Suzuki-kytkentä, syklisoinnit, alkenyyli- ja aryylihalogenidien karbonyloinnit ja asymmetriset allylointireaktiot.
Työttömien Keskusjärjestö

Historiaa ja faktoja

Työttömien Keskusjärjestö ry (ent. Työttömien Valtakunnallinen Yhteistoimintajärjestö – TVY ry) on perustettu vuonna 1991 ajamaan ja valvomaan Suomen työttömien sosiaalisia etuja, hoitamaan tiedotusta, järjestämään koulutusta ja tekemään työtä työllisyyden edistämiseksi. Järjestön nimi muutettiin Työttömien Keskusjärjestö ry:ksi huhtikuussa 2017.
Järjestöön kuuluu noin 90 jäsenyhdistystä eri puolilla maata. Järjestö edustaa suomalaisia työttömiä Euroopan työttömien verkostossa EAPN-Finissä, jonka jäseneksi Työttömien Keskusjärjestö ry hyväksyttiin v. 1996.

TVYtter

Työttömien Keskusjärjestö ry julkaisi vuoden 2017 loppuun asti neljästi vuodessa ilmestyvää Tvytter-nimistä järjestölehteä. Lehteä on julkaistu jo vuodesta 1986 lähtien. Lehden nimi oli numeroon 3/2014 saakka Karenssisanomat.
Põlvan kunta

Sijainti

Kunta rajoittuu etelässä Võruun, lännessä Kanepiin, pohjoisessa Kambjaan ja Kastreen sekä idässä Räpinaan.

Hallinto

Põlvan kunta muodostettiin vuoden 2017 kuntauudistuksessa yhdistämällä vanha Põlvan kunta, Ahja, Laheda, Mooste ja Vastse-Kuuste. Põlvassa on 14 273 asukasta (1.1.2018).
Kunta muodostuu Põlvan epäitsenäisestä kaupungista (linn, asustusüksus), Ahjan, Moosten ja Vastse-Kuusten pienkauppaloista (alevik) sekä 70 kylästä (küla). Kunnan keskuspaikka on Põlvan kaupunki.

Liikenne

Rautatie Tartosta Venäjän rajalle Koidulaan kulkee Põlvan kautta.
Toshihiko Seko

Toshihiko Seko (jap. 瀬古利彦, Seko Toshihiko) (s. 15. heinäkuuta 1956 Kuwana, Mie) on japanilainen entinen kestävyysjuoksija. Hän oli 1980-luvulla maailman parhaita maratoonareita. Seko edusti maataan maratonilla kesäolympialaisissa vuosina 1984 Los Angelesissa ja 1988 Soulissa.
Seko voitti urallaan muiden muassa Fukuokan maratonin vuosina 1978–1980 ja 1983), Bostonin maratonin 1981 ja 1987, Lontoon maratonin 1986 sekä Chicagon maratonin 1986.
22. maaliskuuta 1981 Seko teki maailmanennätyksen 25 000:n (1.13.55,8) ja 30 000 metrin (1.29.18,8) ratajuoksussa. Moses Mosop rikkoi molemmat ennätykset kesäkuussa 2011.
Myöhemmin Seko on toiminut muun muassa juoksuvalmentajana ja jäsenenä hakukomiteassa, joka pyrki saamaan vuoden 2016 kesäolympialaiset Tokion järjestettäviksi.

Sanottua

Seko on todennut: "Maraton on ainoa tyttöystäväni. Annan hänelle kaiken mitä minulla on".
Christian Coulson

Christian Coulson (s. 3. lokakuuta 1978) on brittiläinen näyttelijä. Hän näytteli elokuvassa Harry Potter ja salaisuuksien kammio Tom Valedroa eli nuorta Lordi Voldemortia. Hän ei kuitenkaan palannut enää rooliin, sillä hän on siihen jo liian vanha.
Shakki (lehti)

Shakki (vuoteen 2016 Suomen Shakki) on suomalainen shakkiaiheinen lehti. Siitä ilmestyy vuosittain 8 numeroa (vuosina 1980-2008 oli 12 numeroa, joista normaalisti  yksi oli kaksoisnumero). Shakki tulee etuna kaikille henkilöille, joilla on shakin A-lisenssi. Muutoin lehden vuosikerta maksaa 40 euroa. Lehden levikki oli vuonna 2008 noin 1600 kappaletta. Vuoden 2008 kesäkuussa lehden päätoimittajaksi ryhtyi Marko Tauriainen.
Tarmo Salmela

Tarmo ”Tarppi” Salmela (26. helmikuuta 1948 Tampere – 2012) oli suomalainen runoilija. Salmelan ilmaisu on tiivistä, lähes aforistista. Hänen esikoisrunokirjansa Elämäni sirpaleita sai Mielenterveyden keskusliiton kannustuspalkinnon helmikuussa 2004. Teos Kalanmaksaöljyä palkittiin Suomen pienkustantajat ry:n Sampo-palkinnolla parhaana teoksena lyriikan sarjassa vuonna 2004. Tarmo Salmela opiskeli lyriikkaa Oriveden opistossa Mediapinta Oy:n stipendillä. Hän oli Suomen Elävien Runoilijoiden Seuran jäsen.
Vesa Kivinen

Vesa Kivinen (s. 1978) on suomalainen kuvataiteilija.

Tausta

Kivinen opiskeli elokuva-alaa Northumbrian yliopistossa ja valmistui mediatuotannon kanditaatiksi 2003. Hänen debyyttinäyttelynsä Helsingissä Galleria Luovassa pidettiin 7. toukokuuta – 6. kesäkuuta 2009.

Tuotanto

Kivinen on tunnettu kehittelemästään Artevo ("Art evolving") -tekniikasta, jossa hän maalaa ensin teoksensa mallin, yleensä naisen, iholle. Tämän jälkeen malli valokuvataan ja kuvankäsittelyn jälkeen teokset tulostetaan korkealaatuisella painoteknologialla. Artevo-teosten tuotanto- ja hinnoittelufilosofia on myös sikäli erikoinen, että kunkin teoksen vedosmäärät ovat avoimia, mutta jokainen uusi vedos alkuperäisteoksesta on hinnoiteltu kaksi kertaa kalliimmaksi kuin edellinen vedos. Kivisen Artevo-yhteistyö tunnetun Bollywood-näyttelijä Veena Malikin kanssa saavutti kansainvälistä huomiota elokuussa 2013.
Artevo-projektinsa ohella Kivinen on tehnyt yhteistyötä Leif Segerstamin kanssa tämän Völvan-sinfoniaa varten.
Armo

Armo on laaja käsite joka viittaa esimerkiksi anteeksiantoon ja hyväntahtoisuuteen monissa eettisissä, laillisissa, uskonnollisissa ja sosiaalisissa asiayhteyksissä.
Armo voi viitata myötätuntoiseen käytökseen joko jonkinlaisessa voimasuhteessa ylemmän tahon osalta voimankäytön kohdetta kohtaan (esimerkiksi tuomarin ollessa armelias syytettyä kohtaan) tai jonkin humanitaarisen kolmannen tahon osalta.

Uskonnoissa

Armeliaisuus on useissa uskonnoissa jumalan piirre tai hyve kyseisiin uskontoihin liittyvissä eettisissä järjestelmissä.
Karl Pearson

Karl Pearson (27. maaliskuuta 1857 – 27. huhtikuuta 1936) oli englantilainen tilastotieteilijä. Hänen katsotaan luoneen matemaattisen tilastotieteen alan. Pearson perusti maailman ensimmäisen tilastotieteen laitoksen University College Londoniin. Hän vaikutti keskeisesti lineaarisen regressiomallin ja korrelaatiokertoimen teorian kehittämiseen. Pearsonin korrelaatiokerroin on nimetty hänen mukaansa.
Karl Pearson oli myös merkittävä yhteiskunnallinen toimija - eugeenikko ja kansallismielinen sosialisti. Artikkelissaan Socialism and Natural Selection hän painottaa tasa-arvon merkitystä kansankokonaisuudelle. Hän toteaa, että kansojen ja valtioiden välisissä konflikteissa se valtio, jossa on laaja köyhälistö, häviää sille valtiolle jonka väestö on tasa-arvoisempi.
Äly ja Väläys

Vastaanotto ja arvostelu

Wizard Magazine listasi vuonna 2008 Äly ja Väläyksen sijalle 17 laatimassaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla. Tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatimalla sadan parhaan animaatiosarjan listalla Äly ja Väläys oli sijalla 47.
Herman Sjöblom

Herman Alexander Sjöblom (6. syyskuuta 1894 – 13. maaliskuuta 1962) oli suomalainen säveltäjä, sovittaja ja musiikkiliike Oy R. E. Westerlund Ab:n toimitusjohtaja. Hän käytti säveltäjänä ja sovittajana salanimeä A. Salo.
Sjöblom sävelsi ja sovitti iskelmämusiikkia sekä toimi orkesterinjohtajana His Master's Voice-levymerkille. Hän toimi salonkiorkesterin kapellimestarina ja sovitti salonkiorkesterille suomalaisten säveltäjien pianoteoksia, näitä säveltäjiä olivat muun muassa Jean Sibelius, Toivo Kuula, Selim Palmgren, Armas Järnefelt ja Oskar Merikanto. Sjöblom oli myös toimittajana eri musiikkikustantamoilla (Wilhelm Hansen Kööpenhaminassa, R. E. Westerlund Helsingissä ja Breitkopf & Hartel Leipzigissa).
Leikkiä Luojan laitumilla

Juoni

Kaksi rähjäistä amerikkalaista miestä (Waits ja Berenger) tekevät lentokoneellaan pakkolaskun pieneen viidakkokylään, josta he löytävät maanmiehiään, lähetyssaarnaajaperheen (Lithgow ja Hannah). He alkavat liehakoida kaunista vaimoa. Pian lähistölle tulee toinenkin amerikkalainen perhe lähetystyöhön (Quinn, Bates ja Kivirinta), selvästi toista ryhmää huonommin valmistautuneena. Amerikkalaisia vaivaavat taudit ja paikalliset alkuasukkaat, jotka eivät tiedä miten suhtautua taivaalta laskeutuviin muukalaisiin, jotka eivät pohjimmiltaan tunnu kunnioittavan heidän elämäntapaansa.

Vastaanotto

Elokuva sai eri puolilla maailmaa monenlaisia, enimmäkseen nihkeän myönteisiä arvosteluja. Suurella budjetilla tehty elokuva ei tuonut tarpeeksi lipputuloja ja jäi palkinnoitta. Babenco sai odottaa seitsemän vuotta ennen seuraavaa mahdollisuutta pitkän elokuvan ohjaamiseen.
Chicago Sun-Timesin Roger Ebert näkee elokuvan ennen kaikkea moraliteettina jokaisen oikeudesta uskoa omalla tavallaan. Hän kuitenkin sanoo, että ajatuksia ei tuputeta vaan ne tulevat ilmi epäsuorasti muun muassa kuvauksessa. Helsingin Sanomien Helena Ylänen säälii hyviä näyttelijöitä, jotka ovat joutuneet työskentelemään kankean ja hahmottoman käsikirjoituksen ja heiveröisen ohjauksen kanssa. Vain Quinnin ja Kivirinnan hahmot on hänestä näytelty ja ohjattu kiinnostavasti. Brasilialaisohjaaja suhtautuu Yläsen mielestä  sademetsiin ja niiden alkuperäisasukkaisiin elokuvassa kunnioittavasti, mutta käsikirjoitus pitää muut kuin valkoiset henkilöhahmot sivussa. Hänestä monia täysosumia tehnyt tuottaja Saul Zaentz (mm. Yksi lensi yli käenpesän, Olemisen sietämätön keveys ja Amadeus) on tällä kertaa pahasti epäonnistunut.
Kittilän lentoasema

Historia

Metsähallitus rakensi Kittilään vuosina 1974–1975 metsätalouslentoja varten metsä­lento­paikan, jolla oli 600–700 metriä pitkä sorapintainen kiitotie. Ensimmäinen lentokone laskeutui lentokentälle 20. syyskuuta 1975. Kenttää käytti lähinnä yleisilmailu, eikä siltä lennetty metsätalouslentoja.
Kittilässä oli 1970-luvulla myös käynnistynyt hanke suuremman lentokentän rakentamiseksi muun muassa matkailuelinkeinon ja Ilmavoimien tarpeisiin. Kittilän lentokenttä rakennettiin metsälentokentän paikalle vuosina 1976–1979 työministeriön, Tie- ja vesirakennuslaitoksen ja Kittilän kunnan yhteishankkeena ja avattiin liikenteelle 11. syyskuuta 1979. Alun perin kentällä oli kaksi kilometriä pitkä päällystetty kiitotie sekä rullaustie, asemataso ja suojarakennuksia. Lentokentän pitäjä oli aluksi puolustusministeriö ja pääasiallinen niin sanotun Kittilän lentopaikan käyttäjä Lapin lennosto, mutta lentokenttä oli myös siviililiikenteen käytössä.
Lentoaseman terminaalin ensimmäinen osa rakennettiin vuosina 1981–1982, ja heinäkuussa 1982 lentokenttä siirrettiin ilmailuhallituksen hallintaan valtion lentoasemaksi. Kiitotie pidennettiin 2 500 metriin vuosina 1984–1985. Valmistumisensa jälkeen lentoasema oli aluksi lähinnä sotilas- ja yleisilmailun käytössä, minkä lisäksi lentoasemalle tehtiin jonkin verran tilauslentoja. Finnair aloitti säännöllinen lentoliikenteen Kittilään helmikuussa 1987. Päivittäinen liikenne alkoi helmikuussa 1990. 1990- ja 2000-lukujen aikana lentoaseman terminaalia on laajennettu useaan otteeseen.
Kittilän lentoasemarakennus paloi osittain 27. heinäkuuta 2006. Tuli tuhosi noin 2 000 neliömetrin alueen. Tuhoutuneet osat rakennettiin uudelleen vuosina 2007–2008 ja samalla tilat suunniteltiin avarammiksi. Jälleenrakennus- ja laajennusosa vihittiin käyttöön 14. helmikuuta 2008.

Turmat

Venäläisturisteja kuljettanutta, Itävaltaan rekisteröityä Gulfstream G 150 -liikelentokonetta valmisteltiin 4. tammikuuta 2018 Venäjälle paluuta varten. Koneen sisälle oli muodostunut ylipaine, jonka takia ovi sinkoutui voimalla päin saksalaista kapteenia, joka oli avaamassa koneen ovea. Hän kuoli välittömästi. Turman sattuessa koneessa ei ollut matkustajia. Onnettomuustutkintakeskus selvittää asiaa.