Cardiff

Historia

Nykyisen Cardiffin historia alkaa roomalaisten vuonna 75 rakentamasta linnaleiristä. Leiri hylättiin 300-luvun loppupuolella. Se oli rakennettu paikalle, jossa Gloucesterista Carmartheniin kulkenut tie ylitti Taffjoen.
Vuonna 1091 paikalle alettiin rakentaa linnaa. Cardiffin linna on ollut kaupungin sydän siitä asti. Linna oli seuraavien 450 vuoden ajan Glamorganin aluetta hallinneiden lordien kotipaikkana. Linnan ympärillä oli pieni muurien ympäröivä kaupunki, joka toimi markkina- ja satamakaupunkina.
Edvard VI perusti vuonna 1550 Cardiffin lordin ja Cardiffin linnan hoitajan asemat ja antoi ne Herbertin suvulle. Arvot siirtyivät vuonna 1776 avioliiton kautta Buten jaarlille. Buten suku kunnosti linnan asuinrakennukseksi ja oli muutenkin vaikuttamassa merkittävästi Cardiffin kehittymiseen.
Cardiff oli pikkukaupunki 1800-luvun alkupuolelle asti, mutta teollinen vallankumous lisäsi sen merkittävyyttä satamakaupunkina. Sen pohjoispuolelta Merthyr Tydfilistä alettiin kaivaan 1700-luvun toisella puoliskolla hiiltä ja rautamalmia. Merthyr Tydfilistä Cardiffiin kulkeva Glamorganshiren kanava avattiin liikenteelle vuonna 1794. Cardiffissä oli vuonna 1801 vain 1 870 asukasta, mutta 1800-luvun jatkuvan kasvun jälkeen kaupungissa oli vuonna 1901 jo 164 000 asukasta.
Cardiff sai kaupunkioikeudet 1905, ja vuonna 1913 kaupungin satama oli kasvanut maailman suurimmaksi hiilisatamaksi. Hiilikuljetukset alkoivat kuitenkin vähentyä vuoden 1918 jälkeen, ja ne loppuivat kokonaan vuonna 1963. Cardiff on senkin jälkeen kuitenkin pitänyt asemansa Walesin suurimpana kaupungina, ja vuonna 1955 siitä oli tullut Walesin pääkaupunki.
Cardiffin satama on ollut merkittävä hiilisatama. Sen merkitys hiipui välillä mutta nykyisin siitä on tulossa kulttuuri- ja yöelämän keskus.

Hallinto

Cardiff on Walesin pääkaupunki. Sillä on kaupunginoikeudet, ja se muodostaa oman itsenäisen hallintoalueensa. Cardiffin kaupunginvaltuustossa on 75 jäsentä, jotka valitaan vaaleilla neljän vuoden välein. Valtuuston tärkein elin on niin sanottu hallitus, jonka johtajan valtuusto valitsee. Hallitukseen kuuluu enintään yhdeksän jäsentä, ja sen johtaja valitsee muut jäsenet.

Talous

Cardiff on Walesin talouselämän keskus, ja vuonna 2016 kaupunki tuotti 17 prosenttia bruttoarvonlisäyksestä. Bruttoarvonlisäys myös kasvoi 5,7 prosentin vuosivauhtia, nopeammin kuin Walesissa tai koko Britanniassa. Asukasta kohden bruttoarvonlisäys on Britannian merkittävimpien kaupunkien keskiluokkaa, mutta niihinkin verrattuna talouskasvu on nopeta.
Bruttoarvonlisäykseltään merkittävin talouden ala vuonna 2016 oli julkishallinto, koulutus ja terveydenhuolto. Sen jälkeen tulivat liikenne ja ruoka, ammattilliset ja hallinnolliset palvelut sekä kiinteistökauppa. Muihin Britannian merkittäviin kaupunkeihin verrattuna Walesissa korostuvat maatalous, kaivosteollisuus, energia ja vesi- ja jätehuolto sekä finanssi- ja vakuutuspalvelut.
Vuonna 2017 Cardiffin 16–64-vuotiaista asukkaista 74,9 prosenttia osallistui työvoimaan. Lukema on Britannian keskiarvoa pienempi, mutta se selittyy osaltaan sillä, että 44,3 prosenttia näistä on opiskelijoita. Työttömyysaste vuonna 2017 oli 6,1 prosenttia. Se on Walesin ja Britannian keskiarvoa suurempi, vaikka prosenttiosuus on pienentynyt selvästi vuoden 2012 jälkeen.

Väestö

Walesin tilastokekuksen mukaan Cardiffin asukasluku vuoden 2017 puolessa välissä oli 362 756. Cardiffin väestö kasvoi 11 prosenttia vuodesta 2005 vuoteen 2015. Britannian keskeisimmistä kaupungeista vain Manchester ja Nottingham kasvoi nopeammin.
Cardiffin väestön ikärakenteen erityispiirre muuhun Britanniaan verrattuna on 15–34-vuotiaiden suuri osuus ja toisaalta yli 40-vuotiaiden pienempi osuus. Nuorten isoon osuuteen vaikuttaa kaupungin yliopistot. Noin puolet koko Walesin opiskelijoista käyvät yhtä Cardiffin kolmesta yliopistosta.
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 80 prosenttia cardiffilaisista oli valkoihoisia brittejä. Heidän osuus oli vielä vuoden 2001 väestönlaskennassa ollut 88 prosenttia. Muualta tulleita valkoihoisia oli 3,5 prosenttia väestöstä. Intialaisia, pakistanilaisia ja afrikkalaisia oli kaikkia noin kaksi prosenttia väestöstä.

Kulttuuri

Cardiffissa järjestetään joka toinen vuosi BBC Singer of the World -kilpailu. Siellä teki läpimurtonsa esimerkiksi walesilainen oopperalaulaja Bryn Terfel, joka tuli 1989 toiseksi Dmitri Hvorostovskin jälkeen.

Urheilu

Cardiffissa on suuri urheilustadion Millennium Stadium, jossa on pelattu viime vuosina muun muassa Englannin FA Cupin loppuotteluita. Jalkapallojoukkue Cardiff City FC pelaa Englannin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Mestaruussarjassa. Kaupungissa vaikuttavat lisäksi myös Britannian parhaimpiin jääkiekkojoukkueisiin kuuluva Cardiff Devils ja krikettijoukkue Glamorgan County Cricket Club.