Osarseph

Osarseph (myös Osarsiph) on perimä­tiedon mukaan muinais­egyptiläinen pappi, joka on myös samastettu Raamatun Mooseksen kanssa. Ptolemaiosten hallitsija­suvun aikainen egyptiläinen historioitsija Manetho (200-luvulla eaa) kertoi hänestä teoksessaan Aigyptiaca. Manethon teos ei ole säilynyt, mutta siitä on useita lainauksia ajanlaskumme ensimmäisellä vuosisadalla eläneen juutalaisen historioitsija Josephuksen teoksissa.
Manethon mukaan Osarseph oli egyptiläinen luopiopappi, jonka johdolla spitaaliset ja muut hyljeksityt henkilöt kapinoivat faarao Amenofista vastaan. Tällöin faarao joutui poistumaan maasta, ja Osarsephin johtama kapinallisjoukko yhdessä hyksojen kanssa sai Egyptissä aikaan suurta tuhoa ja syyllistyi moniin pyhäinhäväistyksiin Egyptin jumalia vastaan, ennen kuin Amenofis palasi ja karkotti heidät. Tarinan lopuksi Osarseph muutti nimensä Moosekseksi.  
On paljon väitelty siitä, mihin historialliseen tapahtumaan, jos mihinkään, kertomus Osarsephista liittyy. Tarina on yhdistetty ajan­laskuamme edeltäneiden vuosisatojen juutalais­vastaiseen propagandaan, ja sitä on pidetty kuvauksena israelilaisten Egyptistä lähdöstä eli exoduksesta egyptiläisten näkö­kulmasta katsottuna. Egyptologi Jan Assmann on kuitenkin arvellut, ettei kertomus liity mihinkään yhteen ainoaan historialliseen tapahtumaan tai henkilöön, vaan siinä on sekoitettu keskenään useista eri tapahtuma­sarjoista säilyneet kertomukset, huomattavimpana niistä  Akhenatenin (Amenofis IV:n) uskonnolliset uudistukset.

Kertomus

Josephuksen teoksessa Apionia vastaan (Contra Apionem)  on kaksi pitkää lainausta Manethon teoksesta Aigyptiaca. Ensimmäinen näistä on Manethon kuvaus hyksojen karkotuksesta, jonka jälkeen he olisivat asettuneet Juudeaan ja perustaneet sinne Jerusalemin kaupungin. Tästä Josephus päätteli, että Manethon hyksot olisivat olleet samoja kuin Mooseksen aikaiset israelilaiset, vaikka Manetho itse ei tällaista samastusta tehnytkään.
Toinen Josefuksen lainaama kohta käsittelee noin kaksisataa vuotta myöhempiä tapahtumia, ja siinä kerrotaan Osarsephista. Josephuksen mukaan Manetho kuvasi Osarsephin tyrannimaisena Osiriksen ylipappina Heliopoliksessa. Faarao Amenofis olisi halunnut nähdä jumalat, mutta kyetäkseen siihen hänen olisi ensin pitänyt puhdistaa Egypti spitaalisista ja muista saastaisina pidetyistä henkilöistä määräämällä heistä 80 000 töihin kivenlouhimoihin ja sulkemalla heidät sen jälkeen Avarisiin, hyksojen entiseen pääkaupunkiin Niilin suiston itäosassa. Siellä Osarseph olisi noussut heidän johtajakseen ja käskenyt heidän luopua jumalten palvonnasta ja syödä pyhien eläinten lihaa. Sen jälkeen he olisivat Osarsephin johdolla kutsuneet hyksot takaisin Egyptiin ja yhdessä heidän kanssaan karkottaneet Amenofiksen ja hänen poikansa Ramseksen maanpakoon Nubiaan ja hallinneet Egyptiä 13 vuotta ylläpitäen uskonnollista sortoa, jolloin kaupungit ja temppelit olisi hävitetty, jumalien kuvat tuhottu, pyhäköt muutettu keittiöiksi ja pyhät eläimet paistettu nuotioilla, kunnes Amenophis ja Ramses palasivat karkoittaen spitaaliset ja hyksot ja palauttaen Egyptin vanhan uskonnon. Kertomuksen lopulla Manetho mainitsee Osarsephin ottaneen nimen Mooses.

Tulkinnat

Tarinaa on tulkittu kolmella ensimmäisellä tavalla. Ensinnäkin sen takana saattaa olla hämärtynyt muisto Akhenatenin hallitsija­kaudesta eli Amarna-kaudesta, toiseksi se saattaa viitata hyksoihin, tai kolmannen tulkinnan mukaan se on juutalais­vastaista propagandaa. Jokaiselle selitykselle voidaan esittää perusteita: Amenofis (Amenhotep) todella oli faarao Akhenatenin edeltäjän nimi (ja myös Akhenatenin alkuperäinen nimi), ja myös ristiriitojen uskonnollinen luonne voisi hyvinkin viitata hänen uskonnollisiin uudistuksiinsa. Toisaalta kertomuksessa mainittu kaupungin nimi Avaris ja mahdollisesti myös nimi Osarseph voivat viitata hyksojen valtakauteen, mutta kertomuksen juoni selvästikin muistuttaa  Toista Mooseksen kirjaa ikään kuin nurin­niskoin käännettynä, jolloin se saattaa juutalaiset kielteiseen valoon. Yksikään näistä teorioista ei kuitenkaan selitä kertomuksen kaikkia yksityis­kohtia. Egyptologi Jan Assmann on väittänyt, ettei tarinalla ole mitään yhtä tiettyä alkuperää vaan että se perustuu kansan­omaiseen perimä­tietoon, jossa on sekoitettu useita historiallisia kokemuksia, erityisesti hyksojen ja Amarna-ajalta. On esitetty myös teoria, jonka mukaan Osarseph olisi sama henkilö kuin syyrialais­syntyinen varain­hoitaja Bay, joka tavoitteli Egyptin kruunua 19. dynastian kuoltua sukupuuttoon, mutta tämä teoria on yleisesti hylätty. Todistamaton on myös teoria, jonka mukaan nimi Osarseph olisi yhdistelmä Egyptin Osiris-jumalan nimestä ja raamatullisesta henkilönnimestä Joosef.
Eräät nykyiset tutkijat ovat arvelleet, että kertomus Osarsephista tai vähintäänkin se kohta, jonka mukaan hän olisi vaihtanut nimensä Moosekseksi, olisi lisätty Manethon alku­peräiseen teokseen jälkeenpäin, vasta viimeisellä vuosisadalla ennen ajanlaskuamme, jolloin Egyptissä vallitsi laajalle levinnyt juutalais­vastainen mieliala. Osarsephia lukuun ottamatta Manethon teoksessa ei mainita juutalaisia lainkaan. Jos se sen sijana kuuluu Manethon alku­peräiseen Egyptin historiaan, kuten monet tutkijat uskovat, voidaan kysyä, mistä hän oli saanut tietoa asiasta, sillä heprealaisen Tooran ja myöskään Toisen Mooseksen kirjan kreikan­kielistä käännöstä, Septuagintaa, ei hänen aikanaan vielä ollut. Sen vuoksi on oletettu, että hän olisi saanut tietoa suullisesti todennäköisesti joltakulta juutalaiselta tai mahdollisesti jostakin muutoin tuntemattomasta, Septuagintaa vanhemmasta käännöksestä.