google/wiki40b huggingface dataset:
Alan Hovhaness

Alan Hovhaness (8. maaliskuuta 1911 – 21. kesäkuuta 2000) oli yhdysvaltalainen säveltäjä. Hänen nykytaidemusiikkinsa ammentaa vaikutteitaan useiden vieraiden kulttuurien musiikeista.
Hovhaness oli 1900-luvun tuotteliaimpia sinfonikkoja. Hän ehti uransa aikana säveltää kaikkiaan 67 sinfoniaa.

Elämä

Hovhaness syntyi Somervillessä, Massachusettsissa. Hänen isänsä oli armenialainen kemisti Haroutioun Hovanes Chakmakjian ja äitinsä yhdysvaltalainen Madeleine Scott, jolla oli skotlantilaisia ja englantilaisia sukujuuria. 
Hovhanessin syntymänimi oli Alan Vaness Chakmakjian. Pian äitinsä kuoltua 3. lokakuuta 1930 hän otti käyttöön isoisänsä nimen Hovaness, jonka hän muutti myöhemmin muotoon Hovhaness. Hän aloitti säveltämisen noin 4-vuotiaana ja sai jo varhain musiikillisia vaikutteita armenialaisista sukujuuristaan. Hän oli musiikin lisäksi kiinnostunut astronomiasta.
Hovhaness päätti omistautua säveltämiselle 14-vuotiaana. Eräs hänen varhaisista vaikuttajistaan oli armenialaisen taidemusiikin isänä pidetty Komitas Vardapet. Hovhaness valmistui high schoolista vuonna 1929 ja opiskeli sen jälkeen Leo Rich Lewisin johdolla sekä Frederick Conversen johdolla New England Conservatory of Musicissa. Hovhaness oli vanhenevan Jean Sibeliuksen ystävä. Säveltäjät tapasivat toisensa ensimmäistä kertaa Hovhanessin Suomen-matkan aikana 1934. 1930- ja 1940-luvuilla Hovhaness tuhosi useita varhaisia teoksiaan aloittaakseen työn puhtaalta pöydältä.
Hovhaness toimi vuodesta 1940 noin vuosikymmenen ajan St. Jamesin Armenian apostolisen kirkon urkurina Massachusettsin Watertownissa. Hän pääsi vuonna 1942 Tanglewoodiin opiskelemaan opettajinaan Bohuslav Martinů, Aaron Copland ja Leonard Bernstein. Hovhaness keskeytti tämän Bernsteinin suhtauduttua negatiivisesti tämän ensimmäiseen sinfoniaan. Hovhaness oli kiinnostunut intialaisesta musiikista ja oppi 1940-luvulla soittamaan sitaria. 
Hovhaness toimi vuosina 1948–1951 opettajana Bostonin konservatoriossa. Hänen oppilaidensa joukkoon kuuluivat jazzmuusikot Sam Rivers ja Gigi Gryce. Hovhaness siirtyi vuonna 1951 New Yorkiin. Hovhanessin läpimurto tapahtui vuonna 1955, jolloin Leopold Stokowski johti hänen sinfoniansa Mysterious Mountain ensiesityksen Houstonissa. Säveltäjä teki 1950- ja 1960-lukujen vaihteessa lukuisia matkoja Aasiaan ja opetteli mm. vinansoiton Madrasissa. Hän perehtyi lisäksi japanilaisiin musiikin tyylilajeihin. 
Hovhanessin tuotantoon kuuluu sinfonioiden lisäksi mm. kolme balettia. Vielä 1980-luvulla hän kirjoitti musiikkia indonesialaiselle gamelankokoonpanolle. Säveltäjän ainoa matka Armeniaan tapahtui vuonna 1965. Hänet otettiin The American Academy of Arts and Lettersin jäseneksi 1951, ja hän asui 1970-luvulta alkaen Seattlessa. Hän kuoli 89-vuotiaana sävellettyään kaikkiaan yli 400 opusta.
M/S Cinderella

1989–2003

Valmistumisensa jälkeen Cinderella aloitti liikennöinnin Helsinki–Tukholma-reitillä arkipäivisin aikataululla, jossa Helsingistä lähdettiin vasta kello 19.30 ja Tukholmasta jo kello 17.00 muiden reitin alusten lähtiessä silloin aina kello 18.00 kummastakin satamasta. Viikonloppuisin alus ajoi 24 tunnin risteilyjä Tallinnan edustalle. 4. huhtikuuta 1993 alus alkoi liikennöidä M/S Olympian tilalla pelkkää Helsinki–Tukholma-reittiä samalla aikataululla kuin muutkin alukset reitillä, kun Olympian tilalle alun perin kaavailtu M/S Europa menetettiin kilpailevalle Silja Linelle. 9. syyskuuta 1994 alus siirrettiin tekemään 20 tunnin risteilyjä, jotka kävivät Muugan sekä myöhemmin Tallinnan satamassa. Vuosien 1995 ja 1996 kesinä tämä liikenne oli tosin keskeytyksissä, kun alus ajoi sesonkiaikana Turku–Maarianhamina–Tukholma-reittiä. Kesällä 2002 laiva teki sunnuntaisin risteilyjä Riikaan.

2003–

Vuonna 2003 Cinderellan omistus siirrettiin Ruotsiin Viking Rederi AB:lle, ja samalla virallinen nimi muuttui Viking Cinderellaksi, koska nimi Cinderella oli jo varattu Ruotsin alusrekisterissä, eikä kahden samannimisen aluksen rekisteröiminen siihen ollut sallittua. 4. syyskuuta 2003 alus aloitti uuden risteilyliikenteen Tukholman ja Maarianhaminan välillä. Laivan väritystä muutettiin tuolloin Viking Linen perinteisestä värityksestä (pääväri punainen ja tekstit valkoisia) nykyiseen väritykseen, eli värit käännettiin siten, että pohja on valkoinen ja nimi punaisella. Lisäksi poikkeus normaalin brändiin oli, että laivan nimi oli maalattu isolla ja varustamon nimi pienellä. Kesällä 2004 alus teki jälleen risteilyjä Riikaan kerran viikossa tällä kertaa Tukholmasta käsin.
Viking Cinderella liikennöi Helsinki–Tallinna-reitillä loppuvuodesta 2013 ja alkuvuodesta 2014.
Viking Gracen tultua liikenteeseen muutkin alukset saivat samanlaisen raidoituksen kylkiinsä. Samalla nimeksi tuli pelkkä Cinderella, joka oli ollut laivan alkuperäinen nimi ennen vuotta 2003.

Laivalla tapahtunutta

Opiskelijoiden keskuudessa suuren suosion saaneista GooM-risteilyistä aluksella järjestettiin vuosien 1995 ja 2003 väliset risteilyt.
Cinderellalla kuvattiin vuosina 1995–1996 Jukka-Pekka Palon juontamaa televisio-ohjelmaa Noppapotti sekä vuosina 1996–1998 Passi ja hammasharja -nimistä ohjelmaa.
TV Viisi (nyk. TV5) esitti Ruotsinlaivalla 24h -nimistä (ruots. Färjan) tositelevisiosarjaa vuosina 2008–2012, jossa seurattiin M/S Viking Cinderellan työntekijöiden arkea.
Rajamäen Rykmentti

Rajamäen Rykmentti on nurmijärveläinen suunnistusseura. Seura perustettiin 31. elokuuta 1937 Rajamäellä. Aluksi seurassa harrastettiin yleisurheilua, suunnistusta, hiihtoa, jääkiekkoa, pesäpalloa, pyöräilyä, uintia, jalkapalloa, voimistelua ja luistelua. Muiden lajien toiminta kuitenkin tyrehtyi pikkuhiljaa ja 1970-luvulla suunnistuksesta tuli seuran valtalaji  Hiihdossa Rykmentti on Nurmijärven Hiihtoseura yksi jäsenseuroista.
Rajamäen Rykmentti on sijoittunut toiseksi Jukolan viestissä vuosina 1992, 1994 ja 1996. Seuraa ovat edustaneet muun muassa Jevgeni Fadeev, Katja Honkala, Reijo Mattinen, Matthias Merz, Christian Ott, Mervi Pesu ja Tuomas Tervo.
Bauntin evenkiläinen piiri

Bauntin evenkiläinen piiri (ven. Баунтовский эвенкийский район, Bauntovski evenkijski raion, burjaatiksi Баунтын аймаг, Bauntyn aimag) on kunnallinen itsehallintoalue Burjatian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1925 perustetun piirin pinta-ala on 66 816 neliökilometriä. Asukkaita on 10 300 henkeä (vuonna 2009).
Bauntin piiri sijaitsee Burjatian koillisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Mujan piiriin, idässä Taka-Baikalian aluepiiriin, etelässä Jeravnan piiriin, lounaassa Horin ja Pribaikaljen piireihin, lännessä Barguzinin ja Kurumkanin piireihin sekä luoteessa Pohjois-Baikalin piiriin.
Suurin osa piirin alueesta kuluu Vitimin ylätasankoon. Pohjoisessa kohoavat Tsipikan- eli Babant-vuoret. Niiden ja Južno-Muiski-harjanteen välissä on Bauntin kattilalaakso, jossa virtaa Vitimin sivujoki Tsipa. Piiri on saanut nimensä laaksossa sijaitsevasta Baunt-järvestä.
Piiriin kuuluu 9 maalaiskuntaa: Amalat (keskuspaikka Mongoi), Bagdarin, Severnyi, Tsipikan, Uakit, Usoi (Rossošino), Ust-Džilinda, Vitimkan (Varvarinsk) ja Vitim (Romanovka). Hallinnollinen keskus on Bagdarinin kylä, josta on maanteitse 597 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Ulan-Udeen. Asutuskeskuksia on yhteensä 23.
Seudun kanta-asukkaita ovat evenkit, joita on nykyään 5,4 % piirin väestöstä. Venäläisiä on 76,8 % ja burjaatteja 14,7 %. Lähes 41 % väestöstä asuu Bagdarinin piirikeskuksessa.
Talous perustuu kullan ja muiden hyötykaivannaisten tuotantoon. Maatalous on keskittynyt karjan- ja poronhoitoon. Lisäksi harjoitetaan metsästystä.
Piirissä toimii evenkien kulttuurikeskus, Osikta (”Tähti”) -perinneyhtye ja vuonna 1981 perustettu Pohjois-Burjatian kansojen museo. Hopton-vuoren juurella on Bauntin kivennäisvesi- ja ilmakylpylä. Luonnonmuistomerkeistä huomattavin on Bagdarinin lähellä sijaitseva Dolganskaja jama, joka on yksi Siperian suurimmista luolista.
Ritva Luostarinen

Ritva Sirkku Kaarina Luostarinen (s. 28. marraskuuta 1935 Joensuu) on suomalainen lastenkirjailija.
NFL:n harjoitusleiri

NFL:n harjoitusleiri (engl. NFL Training Camp) tarkoittaa NFL-joukkueiden noin neliviikkoista harjoitusleiriä ennen runkosarjan alkua.
Harjoitusleirit järjestetään tavallisesti yliopistojen kampuksilla ja niillä on tarkoitus käydä läpi tulevan kauden hyökkäys- ja puolustustaktiikkaa, uusia pelikuvioita sekä ajaa sisään joukkueeseen uusia pelaajia ja tulokkaita. Harjoitusleirit kestävät muutaman viikon ajan ja ne alkavat vuosittain yleensä heinäkuun viimeisellä viikolla.
Joukkueen tulokkaille ja pelipaikkaa havitteleville veteraaneille harjoitusleiri on yleensä viimeinen mahdollisuus näyttää, että he ansaitsevat paikan NFL-joukkueessa. Harjoitusleireillä joukkueiden miesvahvuus voi olla jopa 80, mutta ennen runkosarjan alkua pelaajia kussakin NFL-joukkueessa saa olla vain 53.
Tyypilliset NFL-harjoitusleirit koostuvat erilaisista vakioharjoitteista. Tärkein niistä on scrimmage eli harjoitusottelu, jossa joukkueen puolustus ja hyökkäys hiovat kuvioitaan kuten oikeassa pelitilanteessa. Harjoitusotteluissa kontakti on useimmiten vähäistä ja esimerkiksi pelinrakentaja on aina koskematon. Harjoitusotteluita voi olla kaksikin päivässä.
Harjoitusleireillä on runsaasti pelipaikkakohtaista valmennusta, fyysisiä harjoitteita, voimaharjoituksia sekä luokkaopetusta, joissa käydään läpi esimerkiksi videotallenteita aikaisemmista otteluista ja päivän harjoitteista. Harjoitusleirien aikana pelataan myös NFL:n ohjelmaan kuuluvat neljä näytösottelukierrosta (engl. exhibition games).
Hiiliplaneetta

Hiiliplaneetta (timanttiplaneetta, karbidiplaneetta) on planeetta, jollaisia arvellaan voivan syntyä, kun hiilipitoisia meteoroideja ja asteroideja törmää toisiinsa. Normaalit Maan tyyppiset kiviplaneetat koostuvat lähinnä raudasta ja piin ja hapen yhdisteistä eli silikaateista. Uskotaan, että hiiliplaneetalla on nikkelirautaydin, mutta paksu timanttikerros pinnan alla, ja pinnalla kalliona grafiittia. Pinnalla voi olla hiilivetyjä ja häkää eli hiilimonoksidia. Hiiliplaneetan pinnalla saattaa olla elämää, mutta se ei pohjautune niin paljon happeen kuin Maassa.
Marc Kuchnerin mukaan hiiliplaneettoja voisi syntyä materiasta, jossa on runsaasti hiiltä ja vähän happea. Tällöin oksideja, vettä ja vastaavia yhdisteitä syntyy vähän. Hiiliplaneettojen esiintyminen saattaa olla todennäköisempää lähellä galaksien keskustoja, missä on enemmän hiilipitoisia tähtiä. Toistaiseksi hiiliplaneettoja ei ole havaittu. On epäilty pulsarin PSR 1257+12 planeettojen olevan hiiliplaneettoja, mutta varmaa tämä ei ole.
Hannu Nurmi

Hannu Nurmi (s. 24. elokuuta 1944) on suomalainen politiikan tutkija. Hän toimi vuosina 1995 - 2012 Turun yliopiston valtio-opin professorina. Vuosina 2003–2008 hän toimi Suomen Akatemian akatemiaprofessorina. Vuosina 2008-2011 hän johti Suomen Akatemian rahoittamaa julkisen valinnan huippuyksikköä (Public Choice Research Centre).
Tšetšenian seksuaalivähemmistöjen vainot

Tšetšenian seksuaalivähemmistöjen vainot ovat helmikuussa 2017 alkaneita mies- ja naispuolisten homoseksuaalien ja biseksuaalien pidätyksiä, kidutuksia ja joskus myös surmaamisia Tšetšeniassa. Noin 140 on pidätetty, useimpia näistä kidutettu ja ainakin viisi kuollut kidutuksiin 2017-2019. Virallisesti Ramzan Kadyrovin johtama maa on kiistänyt nämä ihmisoikeusrikkomukset, samoin kuin koko seksuaalivähemmistöjen olemassaolonkin. Kadyrovin mukaan mahdolliset homot tappavat näiden omat perheet. Vainojen syy on homoviha, mutta yhtä hyvin myös uskonto. Homoseksuaalisuuteen suhtaudutaan kansan parissa hyvin kielteisesti Tšetšeniassa: homous häpäisee koko suvun. Homoja ja lesboja on paennut vainojen takia maasta. Hallitus koettaa parhaansa mukaan estää nämä paot.

Tsethenian homovainot

Vuoden 2017 helmikuussa alkoi Tshetseniasta kantautua tietoja homoseksuaaleina pidettyjen pidätyksistä, kidutuksista ja murhista. Asiasta kertoi mm. Venäjän opposition lehti Novaja gazeta. Tshetsenian ja Venäjän hallitukset kiistivät seksuaalivähemmistöjen vainot. Tshetsenian hallitus sanoi, että maassa ei olisi seksuaalivähemmistöjä. Venäjän opposition mukaan Kadyrov pyrki kitkemään homoseksuaalit pois sulkemalla näitä keskitysleireihin. Venäjän ulkoministeriön tiedottaja Marija Zaharova sanoi kesällä 2017 Ylen toimittajan Erkka Mikkosen jänistävän, kun tämä ei halunnut lähteä aiheeseen liittyvälle juttumatkalle Tshetseniaan. Vuonna 2018 homoseksuaaleja pakeni maasta. Venäjän valtiollinen Rossija 24-kanava kutsui väitteitä Tshetsenian homoseksuaalien vainoista läntiseksi informaatio-operaatioksi. Vuonna 2018-2019 maan viranomaiset pidättivät kymmeniä nais- ja mieshomoseksuaaleja, ja kiduttivat näistä kuoliaaksi ainakin kaksi. Venäjän somessa Vkontaktessa kehotettiin homoseksuaaleja pakenemaan maasta. Tshetshenian hallitus pyrki estämään tämän mm passeja takavarikoimalla.
Aurinkotuuli

Koronan massapurkaukset

Auringon roihupurkausten yhteydessä Auringon pinnalta irtoaa toisinaan voimakkaasti magnetoitunut plasmapilvi. Tällaista tapahtumaa kutsutaan koronan massapurkaukseksi. Pilvi etenee aurinkotuulen seassa avaruuteen. Voimakkaissa koronan massapurkauksissa magneettiset pilvet syöksyvät usein matkaan muuta aurinkotuulta selvästi nopeammin, jolloin ne muodostavat tuuleen puuskia. Nopeimmillaan pilvi voi edetä Auringosta Maahan vuorokaudessa, yleensä 2–4 vuorokaudessa. Lisäksi pilvien magneettikenttä on usein paljon voimakkaampi kuin aurinkotuulessa muutoin esiintyvä, jolloin ne voivat aiheuttaa Maassa rajuja magneettisia häiriöitä.

Aurinkotuulen vaikutus Maahan

Koska aurinkotuulen hiukkaset ovat sähköisesti varautuneita, Maan magneettikenttä ohjaa tavallisesti suurimman osan aurinkotuulesta maapallon ohitse. Samalla aurinkotuuli litistää Maan magneettikenttää päiväpuolella ja venyttää sitä yöpuolella muotoillen sen magnetosfääriksi. Pieni osa aurinkotuulen hiukkasista pääsee vuotamaan magnetosfäärin sisään, jossa ne voivat jäädä loukkuun esimerkiksi Van Allenin vyöhykkeisiin. Erityisesti voimakkaiden Auringon aktiivisuuspiikkien aikana tai Maan magneettikentän ollessa heikko aurinkotuulen hiukkasia pääsee ilmakehään, missä ne reagoidessaan ilman hapen ja typen kanssa synnyttävät revontulia.
Hera Argeian temppeli (Foce del Sele)

Historia

Hera Argeialle omistetun pyhäkön eli Heraionin rakensivat alueen kreikkalaiset siirtokuntalaiset 600-luvulla eaa. Kreikkalaisessa mytologiassa sitä pidettiin jo Iasonin perustamana. Heraion kukoisti erityisesti arkaaisella kaudella 600- ja 500-luvuilla eaa., ja säilyi käytössä, joskin vähäisemmässä, vielä klassisella kaudella 400- ja 300-luvuilla eaa.
Pyhäkkö nousi merkittäväksi jälleen hellenistisellä kaudella, mutta se menetti merkitystään roomalaisella kaudella. Se tuhoutui tai ainakin vaurioitui pahoin maanjäristyksessä oletettavasti vuonna 63 jaa. ja peittyi suureksi osaksi purkausaineksen alle Vesuviuksen purkauksessa vuonna 79 jaa. Tämän jälkeen se jäi käyttämättömäksi. Varhaiskristillisellä ajalla pyhäkön kiviä käytettiin rakennusmateriaalina. Ajan kuluessa paikka unohtui, ja se löydettiin uudelleen vuonna 1934.

Rakennukset

Heraion sijaitsi alun perin Sele-joen suussa. Nykyisin sen raunioalue on rannikon siirtymisen seurauksena noin 1,5 kilometrin päässä merestä. Pyhäkköalue koostui Heralle omistetusta temppelistä, kahdesta suuresta alttarista, aarrekammiosta sekä aluetta reunustaneista stoista eli pylväshalleista. Lisäksi alueelta on löydetty suuri määrä terrakotasta tehtyjä votiiviesineitä.
Heran temppeli
Heran temppeli rakennettiin pyhäkköalueelle 500-luvulla eaa. Se tuhoutui oletettavasti vuoden 63 jaa. maanjäristyksessä. Temppelirakennuksen arkkitehtuuri yhdistelee doorilaista, joonialaista ja aiolialaista tyyliä. Sen koko oli noin 18,7 x 38,9 metriä, ja siinä oli 8 pylvästä lyhyillä ja 17 pylvästä pitkillä sivuilla. Sisällä temppelissä oli naos eli cella sekä pronaos ja adyton.
Temppelin alttari oli tavan mukaan ulkona sen itäpuolella, noin 34 metrin päässä temppelistä.
Sybarislaisten aarrekammio
Temppelin lähellä sijaitsi aarrekammio, jonka rakentaminen oli aloitettu noin vuonna 570–550 eaa. Sen rakennuttajina pidetään Sybariin kaupungin asukkaita. Aarrekammio jäi keskeneräiseksi, mikä johtunee siitä, että Sybaris tuhoutui sodassa noin vuonna 510 eaa. Aarrekammio koostui pelkästä naoksesta. Se oli koristeltu 38 metoopilla, jotka on ajoitettu noin vuoteen 570 eaa. Metoopit ovat Paestumin arkeologisessa museossa.
Kurditanssi

Kurditanssi (Kurdiksi Govend, Helperkê, Shayî, ھەڵپەڕکێ, شایی) tarkoittaa ryhmää kurdien, Kurdistanin alueella (osin Irak, Turkki, Syyria, Iran) tanssimia perinteisiä, käsikädessä tanssittavia piiritansseja, joissa on yhtäläisyyksiä osaan naapurikansojen tansseista, sekä myös rivinä tai jonoissa tanssittavia tansseja.  
Kurditansseissa usein yksi tai muutama soolotanssija voi tanssia osan aikaa tanssipiirin keskellä. Encyclopeedia of Islam -tietosanakirjan mukaan kurdit laulavat ja tanssivat kaikilla festivaaleillaan, syntymäpäivillä, uutenavuotena, persialaisena uutenavuotena, häissä ja muissa juhlissa. Kurditansseissa miehet ja naiset tanssivat useimmiten yhdessä, toisin kuin etenkin eteläisillä arabi-naapurikansoillaan, joilla miehet ja naiset tanssivat yleensä erikseen. 
Nykyään myös Irakissa, Syyriassa, Turkissa muutkin kuin kurdit tanssivat kurditansseja, etenkin sähkösoitinlauluversioiden säestyksellä. 
Kurdi-maahanmuuttajien myötä kurditansseja harrastetaan myös Euroopassa, etenkin Saksassa, Pohjoismaissa ja myös Suomessa (Suomessa asuu noin 13 000 kurdia).
Pääministerin haastattelutunti

Pääministerin haastattelutunti on Yleisradion vuodesta 1962 lähettämä radio-ohjelma, 1960-luvun lopulle saakka myös televisio-ohjelma, jossa kulloistakin Suomen pääministeriä haastattelevat ajankohtaisista aiheista Ylen sekä sanoma- ja aikakauslehdistön vaihtuvat toimittajat. Pääministerin haastattelutunti radioidaan Yle Radio Suomessa suorana lähetyksenä sunnuntai-iltapäivisin noin kerran kuussa, ja sillä oli 2010-luvun alkupuolella noin 300 000 kuulijaa lähetystä kohti.

Historiaa

Toimittaja Niilo Ihamäki sai idean ohjelmaan 1960-luvun alussa Yhdysvaltojen presidentin lehdistötilaisuuksista. Alun perin hän kaavailikin ohjelmaa presidentin haastattelutunniksi, mutta presidentti Urho Kekkonen kieltäytyi todeten, että presidentti saa milloin vain radio- ja tv-aikaa, jos hänellä on asiaa, mutta pääministeri on politiikan käytännön toimija. Ihamäki esitti seuraavaksi ajatuksensa silloisen pääministeri Ahti Karjalaisen poliittiselle sihteerille Jouko Loikkaselle, joka kiinnostui ajatuksesta ja sai myös pääministeri Karjalaisen hyväksymään sen.
Ensimmäisessä lähetyksessä noudatettiin toivetta saada ohjelman kysymykset etukäteen, mutta sitten käytännöstä luovuttiin journalistien vaatimuksesta. Alkuun pääministerin haastattelutunti esitettiin radion ja television yhteislähetyksenä Pasilasta, kunnes Mauno Koiviston pääministerikaudella lähetyksiä kuvattiin ajan hengen mukaisesti työpaikoilla kuten telakalla, sairaalassa tai tehtaassa eri puolilla Suomea. 1960-luvun lopulla televisioinneista luovuttiin ja ohjelmasta tuli nykyisen kaltainen radio-ohjelma. Kalevi Sorsan pääministerikausilla haastattelutuntia ei tehty lainkaan lähes kymmeneen vuoteen. Paavo Lipposen pääministerikaudesta alkaen haastattelupaikkana on useimmiten ollut pääministerin virka-asunto Kesäranta. Pari ensimmäistä vuosikymmentä haastattelutunteja lähetettiin 4–6 vuodessa, kunnes 1980-luvun lopulla lähetystahdiksi vakiintui noin kerran kuukaudessa.
Pääministerin haastattelutunnin puheenjohtajana toimi 1970-luvulle asti ohjelmaidean isä Niilo Ihamäki. Pitkään ohjelmaa juonsi myös Liisa Tukkimäki. 2010-luvulla ohjelmaa on vetänyt Ylen pitkäaikainen politiikan toimittaja Jari Niemelä. Muita ohjelman puheenjohtajia ovat olleet Adolf Turakainen, Heikki Peltonen ja Kari Aalto.
Haastattelijoina on vuosien varrella ollut Ylen toimittajien lisäksi satoja päätoimittajia tai politiikan toimittajia yhteensä yli 70 lehdestä. 1960-luvulla etenkin maakuntalehdet olivat tyytyväisiä tavoittaessaan Yleisradion ohjelman avulla pääministerin haastatteluunsa. Nykyisin asenne on kriittisempi: Suomen Kuvalehden Leena Sharman mielestä haastattelutunti on ”noin kerran kuussa järjestettävä erikoislaatuinen ohjelma, jonka avulla Yleisradio saa muun median toimittajat tekemään ilmaistyötä itselleen”.
Svenska samskolan i Tammerfors

Svenska samskolan i Tammerfors on ruotsinkielinen peruskoulu ja lukio Tampereella Kaakinmaan kaupunginosassa, osoitteessa Koulukatu 14. Se aloitti toimintansa 2. syyskuuta 1895 ja on siten yksi Tampereen vanhimmista kouluista. Svenska samskolan i Tammerfors on yksityinen koulu, jonka toimintaa ylläpitää rekisteröity yhdistys Föreningen för Svenska samskolans i Tammerfors upprätthållande r.f. Arkkitehti August Krookin piirtämä koulurakennus on vuodelta 1902. 
Vuonna 2014 koulu tuli Suomen tietotoimiston vertailussa Pirkanmaan parhaaksi lukioksi verrattaessa ylioppilastutkinnon neljän pakollisena kirjoitettavan aineen pistemäärien keskiarvoja.
Pohjanlumme

Lajikuvaus

Pohjanlumpeen lyhyehkö mutta vankka juurakko on pysty tai viisto. Vedenalaiset uposlehdet ovat lyhytruotisia ja niiden lapa on pitkänpyöreä ja sileä. Kelluslehtien pitkät lehtiruodit ovat paksuja ja liereitä, isoja ilmaonteloita on neljä kappaletta. Verkkosuoninen lehti on päältä kiiltävä ja vihreä, alta väri vaihtelee vihreästä punaviolettiin. Lehtilapa on 10–25 cm pitkä, pyöreähkö tai soikeanpyöreä, paksu ja tasainen. Lavan tyviliuskat ovat tavallisesti toisiaan peittäviä tai läheneviä, tylpähköjä ja pituudeltaan alle puolet lavan pituudesta.
Pohjanlumpeen maljamaiset kukat ovat halkaisijaltaan 5–12 cm. Verhiö on nelilehtinen. Teriö on väriltään valkoinen, joskus myös punertava tai kokonaan punainen. Kukkapohjus on jyrkästi kukkaperäksi kapeneva ja leveydeltään enintään kolmasosa verhiön pituudesta. Verholehdet ovat ylöskaartuvia ja puikeita. Leveähköt terälehdet ovat toisiinsa ja verholehtiin painautuneita. Kukan sikiäin on osittain kehänalainen. Heteen palhot ovat lyhyitä, sisimmät ponsia leveämpiä, kapean vastapuikeita ja väriltään melko tummankeltaisia. Emit ovat väriltään oranssinsävyiset. Siitepölyhiukkaset ovat 40–44 µm, pitkänomaisia, läpikuultamattomia ja nystermäpintaisia. Luottisäteitä on tavallisesti 8–12. Pohjanlumme kukkii Suomessa kesä-syyskuussa. Huonolla säällä ja yöaikaan kukat sulkeutuvat. Kukinnan jälkeen kukkaperä kiertyy ja vetää hedelmän upoksiin kypsymään. Siemenet ovat 4–6 mm pitkiä.
Pohjanlumme on yksi valkolumpeen alalajeista, ja se muistuttaa paljon nimialalajia isolummetta (N. alba ssp. alba). Alajien välimuodot ovat yleisiä. Pohjanlumme voi myös risteytyä suomenlumpeen (N. tetragona) kanssa lajien yhteisillä kasvupaikoilla.

Myrkyllisyys

Pohjanlumme on kaikkien lumpeiden tavoin kokonaan myrkyllinen. Lumpeissa aktiivisena aineena toimii nufariini-niminen alkaloidi. Myrkytyksen seurauksena on hengitysvaikeuksia ja kiihotus/levottomuustiloja.

Levinneisyys

Pohjanlummetta tavataan laajalla alueella Euroopassa ja Aasiassa, jossa se on levinnyt Siperiaan, Kazakstaniin, Lounais-Aasiaan ja Kiinaan. Pohjoismaissa pohjanlummetta kasvaa paikoin Norjassa ja suurimmassa osassa Ruotsia ja Suomea. Suomessa se on levinnyt lähes koko maahan aivan pohjoisimpia kolkkia lukuun ottamatta. Laji on paikoin tavanomainen Oulun korkeudelle saakka. Lapissa sitä tavataan harvinaisena.

Elinympäristö

Pohjanlumme kasvaa pehmeäpohjaisissa lammissa, järvissä ja hitaasti virtaavissa joissa. Joskus lajia tavataan myös murtovedessä. Laji on harvinaistunut Suomessa, koska piisamit pitävät erityisen paljon lumpeiden juurakoista.

Käyttö

Kuivattua ja jauhettua pohjanlumpeen juurakkoa on käytetty ainakin Ruotsissa hätäravintona sen tärkkelyspitoisuuden vuoksi.

Muuta

Muiden lummelajien tapaan myös pohjanlumpeen punakukkainen muoto on Suomessa rauhoitettu. Pohjanlumme on Etelä-Savon maakuntakukka.
Kebbi

Kebbi on yksi Nigerian 36 osavaltiosta.n. Se sijaitsee maan luoteisosassa Nigerin ja Beninin vastaisella rajalla. Kebbin pinta-ala on 36 800 neliökilometriä. Vuoden 2006 väestönlaskennan alustavien tulosten mukaan Kebbissa oli noin 3 238 000 asukasta. Suurin väestöryhmä ovat hausat.
Kebbin pääkaupunki on Birnin Kebbi.