Monisikiöraskaus

Monisikiöraskaudella eli monikkoraskaudella tarkoitetaan raskautta, jossa raskaana oleva nainen kantaa kohdussaan useampaa kuin yhtä sikiötä kerralla, yleensä kahta sikiötä eli kaksosia. Monisikiöraskaus on aina riskiraskaus, koska siinä sekä odottava äiti, että syntymättömät vauvat joutuvat huomattavasti kovemmalle rasitukselle kuin yhden sikiön raskaudessa.

Monisikiöraskauden synty

Monisikiöraskauden syntyyn vaikuttavat monet eri seikat, esimerkiksi lapsettomuushoidot ja aiemmin suvussa ilmenneet monisikiöraskaudet eli perinnöllisyys, erityisesti äidin puolen suvussa. Riski saada esimerkiksi kaksoset lisääntyy varsinkin, jos äiti itse on kaksonen. Eli monisikiöraskaus on joko sattuma tai sitten se aiheutuu äidin hormoni- tai keinohedelmöityshoidoista.

Riskit

Monisikiöraskauksiin liittyy aina tiettyjä riskejä, kuten ennenaikainen synnytys, keskosuus, hivenen verran suurempi sikiökuolleisuus ja pienipainoisuus. Monisikiöraskauksissa sikiöillä on vähemmän tilaa kehittyä kuin yhden sikiön raskauksissa, minkä vuoksi sikiöt painavat tavallista vähemmän. Kaksosvauva painaa keskimäärin 2 500 grammaa ja kolmosvauva 1 800 grammaa.
Vähäisemmän kasvutilan vuoksi monisikiöraskaus päättyy aikaisemmin kuin yhden sikiön raskaudet. Kaksoset syntyvät keskimäärin raskausviikoilla 37–38 ja kolmoset raskausviikolla 33, kun taas normaali yhden sikiön raskaus kestää 40 viikkoa. Ennenaikaisen synnytyksen ja sitä kautta keskosuuden johdosta vauvat joutuvat usein jäämään joksikin aikaa sairaalahoitoon ja hoidon kesto voi vaihdella muutamista päivistä useisiin kuukausiin.

Synnytys

Kun nainen synnyttää useamman kuin yhden vauvan kerralla, hän joutuu fyysisesti huomattavasti kovemmalle rasitukselle, kuin jos hän synnyttää vain yhden vauvan. Kaksoset pyritään synnyttämään vielä normaalilla alatiesynnytyksellä, mutta kolmoset syntyvät lähes poikkeuksetta keisarileikkauksella suurten riskien takia.

Vanhempainvapaan ja äitiysavustusten määrä

Suomessa kaksosista myönnetään ylimääräistä vanhempainvapaata 60 arkipäivää ja kolmosista 120 arkipäivää. Nelosista ylimääräistä vanhempainvapaata myönnetään 180 arkipäivää. Äitiysavustukset myös moninkertaistuvat monisikiöraskauden myötä. Perustuki on 140 euron veroton rahasumma tai äitiyspakkaus. Monisikiöraskauksissa ensimmäisestä syntyneestä lapsesta saa yhden äitiyspakkauksen tai rahasumman, kaksosista kolme pakkausta ja kolmosista kuusi. Vanhemmat voivat myös halutessaan saada osan äitiysavustuksesta rahana ja osan äitiyspakkauksina.

Monisikiöraskauksien yleisyys Suomessa

Suomessa kaksosia syntyy vuosittain noin 800 perheeseen. Kolmosia puolestaan syntyy n. 10 perheeseen vuodessa. Edellisen kerran Suomessa syntyivät neloset vuonna 2016 ja viitoset vuonna 1977.
1950-luvulla paljon julkisuutta tiedotusvälineissä saivat Suomen ensimmäiset eloonjääneet neloset, Etelä-Pohjanmaalla vuonna 1951 syntyneet Jouppilan neloset. Hormonihoidon tuloksena syntynyt katras, kolme poikaa ja yksi tyttö, kutsuttiin vanhempineen kunniavieraiksi moniin tapahtumiin, kuten maatalousnäyttelyihin ja eri järjestöjen kesäjuhliin. Perheestä tehtiin monia aikakauslehtijuttuja ja muun muassa parin minuutin uutiskatsausfilmi.

Identtiset monikkoryhmät

Harvinaisuudestaan huolimatta tunnetaan myös identtisiä monikkoryhmiä. Tällaisia ovat esimerkiksi kanadalaiset Dionnen viitoset. Identtisten kolmosten, nelosten ja vitosten määrä on maailmanlaajuisesti kuitenkin todella pieni. Tapauksia, joissa perheeseen on syntynyt identtiset kolmoset, neloset, tai jopa viitoset, on maailmassa vain muutamia.