Verner Virtanen

Työelämässä 1911–1927

Valmistuttuaan meijerikoulun isännöitsijä-kurssilta Verner Virtasesta tuli vuonna 1911 isännöitsijä Juvan Meijeriin. Lounais-Suomen Sähkö Oy:n padottua Paimionjoen piti meijeri rakentaa ylemmäksi Hämeen Härkätien varteen. Meijeri rakennettiin uuteen paikkaan ja Juvan Meijeri sai hyvityksenä sähkön 50 vuodeksi. Samalla meijerin koneisto uusittiin ja Juvan Meijeristä tuli maakunnan ensimmäinen sähköistetty meijeri. Verner Virtanen innosti myös maanviljelijöitä karjanjalostuksessa, karjan riittävästä ruokinnasta sekä maidon laadun kehittämisestä. 
Voinvienti-osuusliike Valio kutsui Virtasen isännöitsijäkseen Hankoon vuonna 1914. Syksyllä ensimmäisen maailmansodan sytyttyä voin vienti hiipui. Voinvienti-osuusliike Valio siirsi pääkonttorinsa Turkuun ja Verner Virtanen muutti mukana. Voin vienti pystyttiin aloitettamaan Ruotsin kautta. Voinvienti-osuusliike Valion konttori muutti hetkeksi Raumalle mutta palasi takaisin Turkuun. 
Vuonna 1915 Salon Seudun Osuusmeijeri palkkasi Verner Virtasen isännöitsijäkseen. Virtanen halusi muuttaa meijerin juustomeijeriksi. Johtokunta harkitsi asiaa ja hyväksyi ehdotuksen vasta toisessa käsittelyssä. Meijerin maitohuoneesta tehtiin  juustola. Voivarasto, suolaus- ja jäävarasto muutettiin käymiskellariksi. Muutosten lisäksi rakennettiin uusi varastokellari. 
Koko suomen sisällissodan ajan Salon Seudun Osuusmeijeri pystyi toimimaan. Pahimman puutteen aikana kesällä 1917 keskeytettiin voin ja juuston valmistus mutta kulutusmaitoa myytiin Turkuun ja Helsinkiin. Meijeriin rakennettin lisätilaa vuonna 1924. Tällöin Salon seudun Osuusmeijeri oli jo noussut Varsinais-Suomen suurimmaksi meijeriksi.

Voinvienti-osuusliike Valio r.l. Turun konttorin johtajana 1927–1951

Vuosisadan alussa maidon myymisen meijereille hoiti lähialueen maidonmyyntiosuuskunnat, joista joillakin oli omat maitomyymälänsä Turussa. Meijereihin tuli maitoa  kuitenkin epäsäännöllisesti ja tavallisesti myöhään päivällä. Voinvienti-osuusliike Valion Turun toinen ja suurempi meijeri oli perustettu jo 1924. 
Vuonna 1927 Verner Virtasesta tuli Voinvienti-osuusliike Valion Turun konttorin johtaja ja hän sai nopeasti aikaiseksi vakautettua maidon tuotannon sekä laajennettua myymäläverkostoa. Voinvienti-osuusliike Valiolla oli tällöin Turussa kahdeksan myymälää. Vuonna 1930 vastaanotettu maitomäärä oli jo 10,8 miljoonaa litraa.

Aura-juusto

Voinvienti-osuusliike Valion Turun konttori aloitti juuston valmistuksen vuonna 1931 Paattisten meijerissä ja vuonna 1934 Turun meijerissä. Lajikkeeksi valittiin Edamjuusto, jota oli Suomessa valmistettu jo 1920 –luvun lopulta useassa eri meijerissä. Suurimman menestyksen eli Aurajuuston lisäksi meijerissä valmistettiin Turunmaa-, emmentaljuusto- ja Gouda juustoja.
Verner Virtanen palkkasi vuonna 1934 Turun meijeriin tanskalaisen meijeristin Mourits Rasmussenin, joka oli Liedon vuokrameijerissä tehnyt alkukokeiluita roquefort-tyyppisestä juustosta. Testivaiheessa juustoa nimitettiin Lactafortiksi. Laadultaan se ei ollut vielä tyydyttävä. Juuston laatu parani kun Tanskasta oli saatu homepuhdasviljelystä. Tuote esiteltiin Aurajuustona vuonna 1935. Kolmanteen meijeriin rakennettiin lisäksi ajanmukainen Aura-juustola kellareineen.
Voinvienti-osuusliike Valiolla oli myös sikaloita. Sioille syötettiin juuston valmistuksessa sivutuotteena syntynyttä heraa sekä kaupungista tuotua ruoanjättettä.

Jäätelö

Verner Virtanen oli ulkomaan matkoiltaan tuonut idean jäätelön laadun ja menekin parantamiseksi. Tuotantoprosessia järkiperäistämällä ja koneistamalla saataisiin suurtuotanto aikaiseksi. Mourits Rasmussenin tehtäviin kuului juustojen lisäksi tehdasmaisen jäätelönvalmistuksen käynnistäminen. Aluksi valmistuspaikka oli pienessä huoneessa ja jäätelö myytiin vohvelitötteröissä ja annosjäätelö lautasille asetettuna. Syksyllä 1934 aloitettin jäätelöpuikkojen valmistus tanskalaiseen tapaan. Jäätelö osoittautui menestykseksi ja seuraavana vuonna tehdasta laajennettiin ja tilattiin jäätelönvalmistuskoneistot. Jäätelön valmistus laajeni nopeasti Viipuriin, Tampereelle ja Ouluun.

Voinvienti-osuusliike Valion kolmas Turun meijeri

Kolmas meijeri rakennettiin varasto- ja konttorirakennuksen pohjoiseen päähän Ratapihankadulle. Se valmistui 28. helmikuuta 1938 ja ensimmäiset maitokuormat tuotiin sinne 28. huhtikuuta 1938.  Tällöin Voinvienti-osuusliike Valion myymälämäärä Turussa oli jo 77.

Salon Seudun Osuusmeijeri Valiolle

Salon Seudun Osuusmeijeri oli taloudellisissa vaikeuksissa. Voinvienti-osuusliike Valion yhteydessä meijeri voisi palvella paremmin Salon ympäristön karjanomistajia ja Salon ympäristössä olevia osuusmeijereitä, joilta Voinvienti-osuusliike Valio hankkisi täydennysmaitoa Helsinkiin ja Turkuun. Kauppa päätettiin vuoden 1940 lopussa ja Voinvienti-osuusliike Valio osti Salon Seudun Osuusmeijerin hinnalla 2.750.000 mk. Kauppa laajensi Turun Voinvienti-osuusliike Valion vaikutusvaltaa Varsinais-Suomessa.

Maidon kuljetus

Ensimmäiset kuorma-autot tulivat käyttöön toisen meijerin valmistuttua (1924). Vuoden 1930 paikkeilla suurin osa Turkuun tuotavasta maidosta kuljetettin jo kuorma-autoilla. Kuorma-autoja tarvittiin myös jään kuljetuksiin jäävarastolta. Sota-aikana energista oli huutava pula ja puusta tuli tärkeä raaka-aine. Varmistaakseen kuljetukset Lounais-Suomen Osuusteurastamo, Erkki  Airisto, Otto Wallin ja Verner Virtanen perustivat yhdessä vuonna 1941 Autohiili-nimisen yrityksen. Autojen huolto ja suojatilat saatiin kuntoon vasta 1948 kun Kaerlaaan valmistui ajanmukaiset
tilat.

Asekätkentä

Vuonna 1945 Verner Virtanen oli pidätettynä kaksi viikkoa kuulusteluja varten epäiltynä Voinvienti-osuusliike Valion varaston käyttämisestä asekätkentään. Sotaylioikeus hylkäsi syytteen 24. marraskuuta 1948 toteennäyttämättömänä.  Korkein oikeus vahvisti syytteen hylkäämisen 24. elokuuta 1949.

Verner Virtasen siunaustilaisuus

Talousneuvos Virtanen siunattiin 15. lokakuuta 1952 Turun uudessa siunauskappelissa. Arkulle laski seppeleen 40 eri yritystä ja yhdistystä. Näitä olivat mm. Valio, Pellervo-seura, SOK, LSO Osuuskunta, TOK, Huhtamäki-yhtymä, KOP, Karl Fazer. Yksityisiä seppeleen laskijoita oli lähes 30 sekä suuri määrä adresseja tuli eri yrityksltä, yhdistyksiltä ja yksityishenkilöiltä. Yksityishenkilöinä olivat läsnä mm.  pääministeri Urho Kekkonen, professori  T.K. Jutila, Johtaja Y. Salmela, Uusi Aura -lehden päätoimittaja Ilmari Merenlinna ja toimitusjohtaja J. Koivuvaara.
Siunauskappelista arkun kantoivat ulos pääministeri Urho Kekkonen, varatuomari, vakuutusyhtiö Sammon hallituksen puheenjohtaja ja toimitusjohtaja Ilmari Kataja, Raisio-Yhtymän ensimmäinen pääjohtaja K.E. Kivivuori, professori, Valion toimitusjohtaja A.E Sandelin, konsuli Onni Koskimo, maanviljelysneuvos, Lounais-Suomen Osuusteurastamon toimitusjohtaja E. Karvetti, maanviljelysneuvos, Salon Sokeritehdas Oy:n toimitusjohtaja Yrjö Melasniemi ja tohtori M. Kangasniemi.
Verner Virtasesta maalattiin kolme muotokuvaa: Turkulaiset taidemaalarit Axel Haartman 1947, Paavo Sainio 1947 ja Liisa Tanner 1952.