google/wiki40b huggingface dataset:
Sami Uotila (näyttelijä)

Näyttelijäura

Uotila on kiinnitettynä Helsingin Kaupunginteatterissa. Hän on näytellyt siellä monissa näytelmissä, muun muassa Housut pois, Rebekka, sekä Poika ja tähti. Uotila on myös näytellyt Marco Bjurströmin ohjaamassa Grease-musikaalissa Dannya vuonna 2002. Kesän 2003 Uotila vietti Turussa ja työskenteli Samppalinnan kesäteatterissa näytelmässä Oklahoma. Kesällä 2007 seurasi Samppalinnalla Forum, jossa Uotila oli jälleen mukana. Kesällä 2011 hän oli mukana Samppalinnan kesäteatterin musikaaliproduktiossa Blondi – Legally Blonde. Vuonna 2011 Metro Liven haastattelussa Sami Uotila kertoi jääneensä virkavapaalle Helsingin Kaupunginteatterista palatakseen Salatut elämät -sarjaan Aki Nikkisen rooliin.
Uotila näytteli vuonna 2008 kaksi Kultainen Venla -palkintoa voittaneessa TV-sarjassa Suojelijat.
Uotila on myös toiminut dubbaajana monissa elokuvissa. Hän on lainannut äänensä muun muassa Salama McQueenille elokuviin Autot, Autot 2 ja Autot 3.
Sami Uotila tunnetaan parhaiten Aki Nikkisen roolista televisiosarjassa Salatut elämät, jota hän aloitti vuonna 1999, eli hän kuului sarjan alkuperäiseen näyttelijäkaartiin. Uotila poistui sarjasta vuonna 2001, mutta hänen hahmonsa poistui ruudusta vasta vuonna 2002. Hän teki vuonna 2009 vierailun sarjaan erikoisjaksossa Salatut elämät 10 v. Tuolloin Uotila kertoi haastattelussa, että tuotantoyhtiö on useaan otteeseen pyytänyt häntä palaamaan sarjaan, mutta ei ole omien sanojensa mukaan kokenut vielä palaamista ajankohtaiseksi. Lokakuussa 2012 Uotila kertoi paluun sarjaan olevan mahdollista. Huhtikuussa 2014 Uotila ilmoitti palaavansa sarjaan. Ruudussa hänen hahmonsa on näkynyt syksystä 2014 eteenpäin. Sami Uotila esiintyi myös televisiosarjassa Roba, jossa hän esitti Erkki Salmela -nimistä hahmoa.
Sami Uotila oli yksi keväällä 2011 esitetyn Stage-televisiosarjan tähtivalmentajista. Valmennettavakseen Uotila sai vantaalaisen Lumon lukion.
Keväästä 2019 alkaen Uotila on toiminut juontajana älypuhelinsovelluksen kautta pelattavassa Primetime-tietovisassa.

Yksityiselämä

Sami Uotila oli naimisissa Petra Uotilan kanssa vuodesta 2006 vuoteen 2013 asti. Hänet tunnetaan myös innokkaana crossfitin ja pokerin harrastajana. Uotila on seurustellut Kerttu Rissasen kanssa vuodesta 2018.
GNU C Library

GNU C-kirjasto (glibc) on GNU-projektin toteutus C-kielen standardikirjastolle. Kirjasto toteuttaa C-kielen alustariippuvat osat ja pyrkii seuraamaan olennaisia standardeja kuten ISO C, POSIX ja IEEE 754 sekä toteuttaa muun muassa BSD:n alustakohtaiset rajapinnat.
Nimi on seurausta alkuperäisen Unixin libc-kirjastosta.
Linux-ympäristössä kirjasto toteuttaa Linux-ytimen järjestelmäkutsut.
glibc on lisensoitu sallivammalla GNU Lesser General Public License (LGPL) lisenssillä, joka sallii käytön dynaamisena kirjastona. Kirjaston linkitys staattisena kirjastona osaksi ohjelmatiedostoa ei ole lisenssin mukaista.
Oinasjärvi (Somero)

Oinasjärvi on kylä Oinasjärven rannalla Somerniemellä Somerolla. Se on entisen Somerniemen kunnan keskuskylä, jossa sijaitsee muun muassa Somerniemen ainoa vielä toiminnassa oleva koulu. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 226, mikä teki siitä väkiluvultaan Somerniemen suurimman ja Someron yhdeksänneksi suurimman kylän. Someron haja-asutusalueen kylistä se on väkiluvultaan neljänneksi suurin heti Pitkäjärven, Ihamäen ja Lahden jälkeen.

Sijainti ja palvelut

Kylä sijaitsee sille nimensä antaneen Oinasjärven länsirannalla. Sen lähimpiä naapurikyliä ovat Jakkula Oinasjärven itärannalla sekä Kopila ja Viuvala järven eteläpäässä. Pohjoisessa, Äyräsnummella Oinasjärveen rajoittuvat Somerniemen Palikaisten ja Härjänlahden kylät, lännessä Someron Hirsjärvi sekä Somerniemen Kaskisto, Suojoki ja Mäyrämäki. Etelässä rajanaapureina ovat Kiikalan Lasikylä ja Nummen Leppäkorpi.
Kylän sijainti Somerniemellä on keskeinen, ja Oinasjärvi on yhdessä naapurikylä Jakkulan kanssa ollut toinen Somerniemen keskuskylistä. Jakkulassa ovat olleet kunnantalo, paloasema, pappila, meijeri ja maamiesseurantalo Huuva. Oinasjärvellä toimivat edelleen Oinasjärven koulu, Somerniemen osuuspankki ja sen yhteydessä asiamiesposti, ja Oinasjärvellä on myös Somerniemen vanhainkoti. Aiemmin Oinasjärvellä ovat toimineet säästöpankki, terveystalo, työväentalo ja kauppa. Kylän läpi kulkee Somerolle Helsingin suunnan liikennettä välittävä seututie 280, jonka osoitenimenä Somerolla on Helsingintie. Siitä erkanee Oinasjärvellä Kaskiston ja Someron Terttilän suuntaan johtava yhdystie 2801.

Luonto

Oinasjärven luontoa hallitsevat Oinasjärvi ja kylän luoteispuolella levittäytyvä, Kolmanteen Salpausselkään kuuluva Äyräsnummi. Näiden väliin jäävät kylän pellot. Etelässä levittäytyvät niin ikään Kolmanteen salpausselkään liittyvät metsät, joissa Oinasjärven kylässä sijaitsevia metsäjärviä ovat ruskeavetiset Iso- ja Pikku-Ätämö ja laskujoeton harjujärvi Pikku-Valkee. Etelässä kylän rajapaikkoina ovat Natura 2000-ohjelmaan kuuluvaan Hyyppärän harjualueeseen liittyvät Herakkaanlähde ja Hossojanlähteet. Kylän luoteiskulmassa Koivulankulmalla, Painioon laskevan Hossinojan varrella on myös jonkin verran Someron läntisille osille tyypillisiä savitasankoja.

Historia

Isossajaossa Oinasjärvi on ollut samaa jakokuntaa viereisen Kopilan kylän kanssa, ja aiemmin on samaan jakokuntaan arveltu kuuluneen myös Jakkulan ja Viuvalan. Kylän vanhoja kantataloja ovat olleet Jusola, Uokkanen, Kurittu, Kokki, Rekka, Kourla, Moro ja Seppälä. Näistä Jusola, Kokki, Rekka ja Moro yhdistettiin vuosina 1870–1912 Rauhankallio-nimiseksi tilaksi, joka sittemmin tuli Somerniemen ja myöhemmin Someron kunnan omistukseen ja toimii nykyään vanhainkotina.
Penelope (elokuva)

Juoni

Elokuva kertoo tytöstä, Penelopesta (Christina Ricci), jonka suvussa on kirous. Penelopella on kauniiden kasvojensa keskellä sian kärsä. Penelopen vanhemmat (Catherine O'Hara ja Richard E. Grant) lukitsevat Penelopen huoneeseensa ettei kukaan näkisi häntä. Vanhan tarun mukaan kirous haihtuu jos Penelopen hyväksyy joku hänen "oman kaltaisensa". Penelopen täytettyä 18 hänelle aletaan esitellä kaikkia Englannin hienostoperheiden poikia.
Vellamo

Vellamo on hyvä ja arvostettu veden emäntä, veden eukko tai veen emonen kalevalaisessa runoudessa. Vellamoa on kuvattu muun muassa ruokorintaiseksi, ja hänen vaatteenaan kerrotaan olleen meren vaahtoa. Vellamo asui veden alla Ahtolassa, ja hänen puolisokseen nimetään usein Ahto tai Ahti.
Ilmeisesti Vellamo kuului kalansaaliin toivossa palvottuihin vedenhenkiin. Muita tehtäviä olivat luultavasti aaltojen nostaminen tai purjehdussäähän vaikuttaminen.
Vellamoa on ilmeisesti pidetty kauniina, ja häneen on ehkä suhtauduttu samoin kuin metsän emäntään. Myöhemmin häneen on liitetty ainakin jossain määrin merenneidon tai seireenin piirteitä.
Hinsalan neitseennokka-nimisen niemen päässä kerrotaan olevan Vellamon kivisen nenän.
Sanan Vellamo arvellaan tulevan veden liikehdintään liittyvästä velloa-sanasta.
Vellamo on myös Päijät-Hämeen maakunnan vaakunassa yhdessä käen kanssa.
Vellamolla sanotaan olevan sininen lakki, kaislainen paita ja vaahtoinen vaippa.
Vellamo on myös suomalaisen naisen etunimi ja veden emännän mukaan nimetyn Merikeskus Vellamo -rakennuksen nimi.
Valtakunnansuunnittelutoimisto

Valtakunnansuunnittelutoimisto oli vuosina 1956–1973 Suomessa toiminut toimisto, joka oli valtioneuvoston kanslian alainen. Se teki koko maata koskevaa aluepoliittista suunnittelua.
Vuonna 1973 toimiston tilalle perustettiin valtioneuvoston kanslian suunnittelutoimisto, joka vuonna 1984 siirrettiin sisäministeriöön aluepoliittiseksi osastoksi.
Toimistolla oli julkaisusarja Valtakunnansuunnittelutoimiston julkaisusarja, johon kuului kaksi sarjaa, A-sarja vuosina 1959–1970 ja B-sarja vuodesta 1964. A-sarja sisältää 24 julkaisua. Toimisto teki useita tutkimuksia sodanjälkeisten suurten ikäluokkien yhteiskunnalle aiheuttamista ongelmista ja esitti, mitkä tekijät vaikuttavat ongelman ratkaisuun, esimerkiksi julkaisun Nuorten koulunkäyntimahdollisuudet ja työmarkkinoille tulo vuosina 1955–1965 (Valtakunnansuunnittelutoimiston julkaisusarja A:12. Helsinki 1962).
Televisioakatemia

Televisioakatemia ry on Yleisradio Oy:n, MTV Oy:n, Sanoma Media Finland Oy:n ja SATU ry:n perustama yhdistys, jonka tarkoituksena on edistää kotimaisten televisio-ohjelmien arvostusta. Vuonna 2013 jäseneksi liittyi Discovery Networks Finland, 2014 Fox International Channels Oy ja vuonna 2015 Elisa Viihde. Yhdistys jakaa vuosittain Kultainen Venla -tunnustuspalkinnot kotimaisille televisio-ohjelmille ja tekijöille ja järjestää siihen liittyvän palkinto-gaalan sekä tarvittaessa luento- ja keskustelutilaisuuksia jäsenistölleen. Televisioakatemian jäsenenä on tällä hetkellä noin 400 televisioalan ammattilaista.
Televisioakatemia ry palkitsi Media & Message -tapahtumassa 6.8.2015  Tuomas Summasen 5000 euron ”Vuoden TV-tekijä” tunnustuksella. Tunnustus on myönnetty 7.8.2014 käsikirjoittaja Joonas Nordmanille ja vuonna 2013 Martti Lindholmille.
Mommilan veriteot 1917

Juoni

Maanviljelysneuvos Alfred Kordelin on viettämässä 49-vuotissyntymäpäiväänsä omistamassaan Mommilan kartanossa Hausjärvellä 6. marraskuuta 1917. Vieraana on muiden muassa hänen asianajansa Risto Ryti, tuleva Suomen tasavallan presidentti. Kesken syntymäpäivien saadaan tieto, että joukko venäläisiä matruuseja on matkalla kohti Mommilaa. Kordelin soittaa Lahteen, josta pyytää apuun suojeluskuntalaisia. Muutama mies saapuukin illalla. He ilmoittavat, että loput suojeluskuntalaisista ovat tulossa seuraavana päivänä. 7. marraskuuta kartanon pihaan ilmestyy suuri joukko matruuseja. Suojeluskuntalaiset piilottavat aseensa ja tekeytyvät Kordelinin vieraiksi matruusien astuessa sisään. Matruuseihin on liittynyt myös suutari Johan Skott, jonka ”herraviha” kohdistuu pääasiassa Kordeliniin. Kordelin yrittää puolustautua sanomalla olevansa köyhien ystävä: ”Minä en ole ikinä varastanut kansalta. Sen minkä olen ottanut, olen ottanut rikkailta.” Kordelinia ei kuitenkaan kuunnella, vaan häntä ja muita miespuolisia vieraita lähdetään kuljettamaan kohti Lahden rautatieasemaa. Matkalla suojeluskunnan joukot kuitenkin yllättävät saattueen. Matruusi ampuu Kordelinin ja isännöitsijä Paul Petterssonin vaunuihinsa. Skott kuolee suojeluskuntalaisten ampumana taistelussa. Muut vieraat pääsevät karkuun. He palaavat yksitellen Mommilan kartanoon, jota kartanon työväestö pitää vallassaan.
Elokuvan tyyli on hyvin teatterimainen, mikä johtuu ehkä eniten ohjaajan teatteritaustasta. Staattisuus ja runsaat dialogijaksot luovat elokuvaan kuitenkin realistista, dokumentaarista tunnelmaa. Elokuva antaa hyvin reportaasimaisen katsauksen Alfred Kordelinin viimeisiin päiviin.

Erimielisyydet

Elokuvan tekovaiheessa ohjaaja Pennanen ja tuottaja Donner joutuivat kiistaan erilaisten näkemystensä vuoksi. Donner ratkaisi ongelmat tuottajan auktoriteetilla, ja leikkasi lopullisen elokuvan haluamallaan tavalla. Tämän lisäksi hän lisäsi elokuvan alkuun muutaman minuutin esittelyn Alfred Kordelinista ihmisenä.
Partahöylä

Partahöylä on parranajoväline, jolla parran leikkaus suoritetaan käsin höyläysperiaatteella. Partahöylässä ihon ja terän välissä on suojus, joka vähentää haavautumista ja tekee parranajosta helpompaa verrattuna partaveitsen käyttöön. Partahöyliä on olemassa sekä kertakäyttöisiä että vaihtoteräisiä. Teriä on yleensä yhdestä kolmeen, mutta nykyään myös neljä- ja viisiteräiset höylät ovat yleisiä.
Höylällä partaa ajettaessa käytetään partavaahtoa, joka pehmentää partaa ja estää ihon ärsyyntymistä ja haavautumista. Ajon jälkeen ajetulle alueelle levitetään yleensä partavettä tai balsamia, jotta iho ei ärsyynny.
Partaa voidaan leikata myös partakoneella ja partaveitsellä.
Yhdiste

Kemiallinen yhdiste on kahdesta tai useammasta keskenään reagoineesta alkuaineesta koostuva aine. Yhdisteessä alkuaineiden määrät ovat tietyssä suhteessa toisiinsa nähden. Esimerkiksi vesi on yhdiste, jossa on vetyatomeja kaksi kertaa niin paljon kuin happiatomeja.
Yhdisteen koostumusta kuvataan kemiallisella kaavalla. Veden kaava on H₂O.
Yhdisteen pienin rakenneyksikkö on molekyyli. Tämän vuoksi seos ei ole yhdiste, koska seoksen komponentit eivät ole kemiallisesti sitoutuneet toisiinsa. Esimerkiksi messinki on metalliseos, joka muodostuu erillisistä kupari- ja sinkkiatomeista, joiden suhde messingissä vaihtelee.
Yhdisteet jaetaan orgaanisiin ja epäorgaanisiin. Hiiltä sisältävät yhdisteet ovat joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta orgaanisia. Loput yhdisteet ovat epäorgaanisia.
Duty

Tekijätiedot

Kappaleet 1 ja 2 on säveltänyt Ken Harada. Kappaleet 3 ja 7 on säveltänyt Kazuhito Kikuchi (jap. 菊池一仁). Kappaleet 4 ja 12 on säveltänyt Yasuhiko Hoshino (jap. 星野靖彦). Kappaleet 5 ja 11 on säveltänyt Kunio Tago. Kappaleen 6 ovat säveltäneet Kazuhito Kikuchi ja D・A・I. Kappaleet 8, 9 ja 10 on säveltänyt D・A・I.
Kappaleen 1 on sovittanut Ken Harada. Kappaleen 2 ovat sovittaneet Naoto Suzuki ja Ken Harada. Kappaleen 3 ovat sovittaneet Naoto Suzuki ja Kazuhito Kikuchi. Kappaleet 4, 5, 9 ja 11 on sovittanut Naoto Suzuki. Kappaleet 6, 7 ja 8 on sovittanut HΛL. Kappaleet 10 ja 12 on sovittanut Shingo Kobayashi.
Morgan Stanley

Subprime-kriisi

Subprime-kriisin myötä Morgan Stanley ja Goldman Sachs ilmoittivat 22. syyskuuta 2008 luopuvansa investointipankki-statuksesta ja muuttuvansa liikepankeiksi. Morgan Stanley ja Goldman Sachs olivat viimeiset merkittävät itsenäiset yhdysvaltalaiset investointipankit. Investointipankkitoiminta perustui taattuun markkinarahoituksen saamiseen, jota ei enää katsota mahdolliseksi entisessä laajuudessa. Liikepankiksi muuttuvista pankeista tulee holdingyhtiöitä, ja niihin sovelletaan vastedes tavallisia pankkeja koskevia, huomattavasti investointipankkeja tiukempia sääntöjä. Vastineeksi rahoitusvaihtoehdot monipuolistuvat ja esimerkiksi Yhdysvaltain keskuspankin hätälainoitus tulee niiden saataville. Liikepankkeina ne voivat myös ottaa vastaan yleisön talletuksia.

Tuloskunto hyvä

Subprime-kriisin pahimman vaiheen keskellä Morgan Stanley julkisti 17. syyskuuta 2008 tilivuoden kolmannen neljänneksen tuloksensa (1,43 miljardia dollaria) heikenneen vain 3 prosenttia vuotta aikaisemmasta. Osakekohtainen tulos oli 1,32 dollaria (1,38 dollaria 2007). Markkinaennusteet odottivat osakekohtaisen tuloksen olevan puolet pienempi.

Mitsubishi UFJ suuromistajaksi

22. syyskuuta 2008 japanilainen rahoitusjätti Mitsubishi UFJ Financial Group ilmoitti ostavansa Morgan Stanleysta 10-20 prosentin osuuden. Yrityksellä on tavoitteena saada kaupan yhteydessä oma edustajansa Morgan Stanleyn hallitukseen. Mitsubishi UFJ aikoo käyttää ostokseensa korkeintaan 900 miljardia jeniä (6 miljardia euroa). Lopulta se osti 21 prosentin osuuden.
Särkisjärvi (Jämsä, Kolonkulma)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 33 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Lahnajoen valuma-alueeseen (35.615) se kuuluu.
J.R.R. Tolkien’s The Lord of the Rings, Vol. I

Vastaanotto

Peli sai CU Amiga -lehden arvostelussa arvosanaksi 90/100.
Iivinan tulva-alue

Iivinan tulva-alue (ven. Ивинский Разлив, Ivinski Razliv) tai Ylä-Syvärin tekojärvi (ven.  Верхнесвирское водохрани́лище, Verhnesvirskoje vodohranilištše) on Syvärin juoksulle syntynyt tekojärvi Venäjän Leningradin alueella, Äänisestä noin 30 km alavirtaan. Tekojärvi syntyi kun Koskenalan kaupunkiin rakennettiin Ylä-Syvärin vesivoimalaitos  1951-1952. Tekojärven alle jäivät mm. Iivinän (Iviny), Knäsön (Шипы, Šipy) ja Ahnuksen (Остречино, Ostretšino) kylät.
Tulva-alueen keskimääräinen syvyys on vain 2,5 - 3 metriä, ja siksi järven pinta-ala vaihtelee huomattavasti. Tulva-alue sijaitsee 20 x 25 kilometrin alueella ja vesi peittää noin 230 km². Suurin syvyys on 18 m ja tilavuus 0,7 km³. Alue on hyvin kalaisa ja on suosittu urheilukalastajien keskuudessa, mutta tulva-alueelle pääsy on hankalaa. Nykyisin ainoa tie järvelle lähtee Koskenalasta itään entiseen Ahnuksen kylään, jossa on venevalkama. 
Tulva-alue on käytännössä samassa tasossa Äänisen kanssa, ja termillä Ylä-Syvärin tekojärvi onkin viitattu laajemmin tulva-alueen ja Äänisen vesialtaan muodostamaan kokonaisuuteen, jonka pinta-ala on 9930 km² ja tilavuus 260 km³.
Kirka keikalla

Taustaa ja äänitys

Kirka oli 1960-luvun loppupuolella saavuttanut menestystä hiteillään ”Hetki lyö”, ”Leijat” ja ”Ehkä suukon antaa saan”, joiden ansiosta hän oli noussut erääksi Suomen suosituimmista miesartisteista. Niinpä levy-yhtiö Scandia ryhtyi suunnittelemaan hänen ensimmäistä albumiaan. Levy-yhtiössä työskennelleen Harry Orvomaan ja Suosikki-lehden päätoimittaja Jyrki Hämäläisen ideoimana levystä tuli ensimmäinen suomalainen livealbumi. Projektiin osallistuivat myös Jaakko Salo sekä äänityksiä valvonut Esko Linnavalli.
Kirka keikalla ei ollut täysin puhdas livealbumi, sillä se äänitettiin todellisuudessa Scandian studioilla Helsingin Kulttuuritalolla. Kappaleet esitettiin kahteen kertaan ja parhaat valittiin levylle. Yleisö koostui Kirkan fan clubin jäsenistä, joita tuolloin oli 1 500 henkilöä. Tilaisuuden järjestäjille koitui ongelmia, kun heistä noin 800 oli pyrkimässä sisään. Kaikki eivät mahtuneet esitykseen, vaan joutuivat jäämään ulkopuolelle. Yleisöä yritettiin vaihtaa settien välillä, mutta sisään päässeet eivät suostuneet poistumaan. Kirkan mukaan tilanne muodostui niin uhkaavaksi, että hetken aikaa harkittiin poliisin kutsumista paikalle.

Julkaisu ja vastaanotto

Albumi osoittautui vasten kaikkia odotuksia menestykseksi ja maaliskuussa 1969 siitä tuli Suomen listaykkönen. Myös Kirka arvosti ensialbumiaan:
»Se on aivan kärjessä... ei kyllä se on mun tärkein levyni. Se oli eka livelevy tässä maassa ja sen menestys poiki paljon keikkoja. Olin etuoikeutetussa asemassa kun sain tehdä juuri sellaisen levyn kuin halusin. Olenhan mä myöhemminkin joutunut toimimaan monta kertaa jonkinlaisena lumiaurana tai kärkenä kun soulia ja rock and rollia on yritetty viedä tanssilavoille tai ravintoloihin. Mutta tällä levyllä me onnistuttiin kenties kaikkein eniten rikkomaan kaikenlaisia ennakkoluuloja. Siksi se on mun tärkein levyni.» 
(Kirka)
Suomalainen musiikkitoimittaja Jake Nyman on sanonut Kirka keikalla -albumin olevan ”sisältönsä puolesta erittäin kunnianhimoinen ja poikkeuksellinen projekti aikana, jolloin suomalaiset hittilistat olivat täynnä mahtipontisia ja pateettisia iskelmiä.” Nymanin mielestä albumi on myös ajankohtaan nähden erittäin korkeatasoinen ja onnistunut.
Ettlingen

Maantiede

Ettlingen sijaitsee pohjoisen Schwarzwaldin alueen juurella. Kaupungin läpi virtaa Reinin sivujokiin lukeutuva 45-kilometrinen Alb. Kaupunki on jaettu ydinkaupunkiin (saks. Kernstadt) ja kuuteen kaupunginosaan (saks. Stadtteile). Kaupunginosia ovat Bruchhausen, Ettlingenweier, Oberweier, Schluttenbach, Schöllbronn ja Spessart.

Historia

Varhaisin tunnettu maininta Ettlingenistä on peräisin elsassilaisen Weißenburgin luostarin asiakirjasta vuodelta 788. Asiakirjassa Ettlingen tunnetaan nimellä Ediningom. Vuonna 965 Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunna keisari Otto I Suuri myönsi sille kauppaoikeudet. Kaupunkioikeudet Ettlingenille myönsi keisari Henrik VI vuonna 1192. Vuonna 1689 Ranskan kuninkaan Ludvig XIV:n joukot polttivat Ettlingenin maan tasalle Pfalzin perimyssodassa ja kaupunki jouduttiin rakentamaan uudelleen.
Ettlingenin asukasluku ylitti 20 000 asukkaan rajan vuonna 1970. Kaupunkiin liitettiin 1970-luvulla Baden-Württembergin kuntauudistuksen yhteydessä kuusi kuntaa: vuonna 1972 Spessart ja vuonna 1974 Ettlingenweier, Bruchhausen, Oberweier, Schluttenbach ja Schöllbronn.
Nicolas Dalayrac

Nicolas-Marie d'Alayrac, (8. kesäkuuta 1753 Muret Ranska – 26. marraskuuta 1809 Pariisi) oli ranskalainen säveltäjä, joka aluksi oli asianajaja, mutta isänsä kehotuksesta luopui urastaan ja omistautui kokonaan intohimolleen musiikille.

Tausta

Dalayrac sai viran Artois'n kreivin, tulevan Ranskan kuninkaan Kaarle X:n palveluksessa Versailles'n hovissa. Hän sai palkkiona 750 livreä, jota täydensi hänen isältänsä saama 450 livren korkotulo.
Dalayracin ensimmäiset sävellykset olivat viuluduoja, jousitrioja ja kvartettoja. Hän julkaisi musiikkiaan italialaisen salanimen turvin. Hänen kvartettonsa saavuttivat suurta menestystä, ja seurauksena oli hänen todellisen henkilöllisyytensä paljastuminen. Dalayrac oli todennäköisesti vapaamuurareiden jäsen, sillä hän sävelsi vuonna 1778 musiikin tilaisuuteen, jossa Voltaire otettiin järjestön jäseneksi. Lisäksi hän sävelsi musiikin Benjamin Franklinin kunniaksi, kun hänet vastaanotettiin Anne-Catherine Helvétius'n luokse.
Dalayrac avioitui Gilberte Pétronille Sallarden kanssa. Vallankumouksen aikana hän muutti nimensä kirjoitustavan d'Alayracista Dalayraciksi. Vuonna 1798 hänen valittiin Ruotsin akatemian jäseneksi. Hän sai Kunnialegioonan kunniamerkin vuonna 1904.
Le Poète et le musicien.
Coshoctonin piirikunta

Väestö

Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 36 901 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin (97,2 %), mustiin (1,2 %), alkuperäisamerikkalaisiin (0,2 %) ja aasialaisiin (0,3 %).
Kotitalouden mediaanitulo on 40 727 ja köyhyysrajan alapuolella oli 16,7 prosenttia väestöstä vuosina 2007–2011.
Mesmerismi

Mesmerismi eli animaalinen magnetismi (saks. tierischer Magnetismus) on 1700-luvulla käytössä ollut Franz Mesmerin kehittämä hypnoosiin perustuva hoitomenetelmä.
Mesmerin näkemyksen mukaan maailmankaikkeuden täytti virtaavan nesteen tavoin käyttäytyvä hienojakoinen eteerinen aine eli fluidium, jonka välityksellä kaikki kaukovaikutukset tapahtuivat. Fluidium sai myös ihmisen elimet toimimaan. Mesmer esitti tautien johtuvan fluidiumin virtausrytmeistä ja katsoi, että niitä voitiin parantaa magneettien avulla.
Steve Cunningham

Amatööriura

Ennen nyrkkeilijäksi ryhtymistään Cunningham toimi sotilasuralla. Hän tankkasi lentokoneita USS America ja USS Enterprise -lentotukialuksilla. Vapaa-aikaa oli paljon ja Cunningham käytti aikansa nyrkkeilemiseen. Heti ensimmäisessä virallisessa ottelussaan hän voitti Yhdysvaltain laivaston raskaan keskisarjan mestarin. Vuonna 1998 Cunningham jätti lentotukialukset ja muutti Atlantaan harjoittelemaan tosissaan nyrkkeilyä. Jo samana vuonna hän voitti Yhdysvaltain Golden Gloves -mestaruuden.

Ammattilaisura

Cunningham ryhtyi ammattilaiseksi vuonna 2000. Ensimmäisessä ottelussaan lokakuussa hän voitti Norman Jonesin nelieräisessä ottelussa hajaäänituomiolla. Voitettuaan 17 ensimmäistä ammattilaisotteluaan, suurimman osan ennen täyttä aikaa, Cunningham pääsi iskemään syyskuussa 2005 Kelvin Davisia vastaan pääsystä IBF-liiton alemman raskaansarjan MM-otteluun. Cunnigham voitti 12-eräisen ottelun kaikin tuomariäänin.
26. marraskuuta 2006 Cunningham kohtasi puolalaisen Krzysztof Włodarczykin ottelussa avoimena olleesta IBF:n alemman raskaansarjan maailmanmestaruudesta. Varsovassa käyty tasainen ottelu kesti täydet 12 erää ja lopulta Włodarczyk julistettiin voittajaksi tuomareitten ei-yksimielisellä päätöksellä. Cunnigham kohtasi Krzysztof Wlodarczykin uudelleen seuraavan vuoden toukokuussa IBF:n mestaruusottelussa, joka käytiin jälleen Puolassa, Katowicessa. Tällä kertaa Cunnigham voitti kohtaamisen. Kahden tuomarin korteissa hän oli voittaja ja yhden tuomarin kortissa pisteet olivat tasan. Cunningham puolusti mestaruuttaan 12. erän teknisellä tyrmäyksellä saksalaista tulloin vielä voittamatonta Marco Huckia vastaan saman vuoden joulukuussa.