Suojelupoliisi

Henkilöstö ja budjetti

Suojelupoliisissa työskentelee noin 410 henkilöä. Henkilöstöstä 48 prosenttia on poliisikoulutuksen saaneita ja muuta henkilöstöä 52 prosenttia. Muusta henkilöstöstä noin puolet on erityisasiantuntija- ja asiantuntijatehtävissä sekä toinen puoli ammatti-, toimisto- ja tukitehtävissä. Kaikki suojelupoliisissa vakinaisesti työskentelevät ovat virkamiehiä ja kaikkiin suojelupoliisin virkoihin vaaditaan Suomen kansalaisuus. Korkeakoulututkinnon on suorittanut noin kolmasosa henkilöstöstä. Henkilöstöstä miehiä on 61 prosenttia ja naisia 39 prosenttia. Heidän keski-ikänsä on 44 vuotta.
Vuoden 2005 alussa Euroopan unionin tiedusteluanalyysikeskus EU INTCENissä (EU Intelligence Analysis Centre) aloitti työskentelynsä suojelupoliisin virkamies. Brysselissä sijaitsevan keskuksen tehtäviin kuuluu analysoida vakoiluaineistoa sekä terrorismin, verkkoturvallisuuden ja konfliktialueiden tarkkailu.
Syksystä 2007 suojelupoliisi on hoitanut Valtioneuvoston tilannekeskuspäivystystä (VNTIKE), jonka tehtävä on turvata valtionjohdon tiedonsaanti kaikissa olosuhteissa kellon ympäri. VNTIKE on myös Suomen kansallinen yhteyspiste muun muassa Euroopan union kriisikoordinaation ja EU:n, Yhdistyneitten kansakuntien (YK) ja NATOn pelastuspalvelualoihin. Keskus tukee muun muassa Suomeen kohdistuvan informaatiovaikuttamisen vastaista työtä. Erityisesti VNTIKE informoi Suomen pääministeriä ja toimii suoraan valtiosihteerin alaisuudessa vaikka se on osa valtioneuvoston kanslian valmiusosastoa hallinnollisesti. Valtioneuvoston tilannekeskus toimii valtioneuvoston linnassa Senaatintorin varrella ja se on miehitetty ympäri vuorokauden vuoden jokaisena päivänä.
Supon budjetti

Vuosi - Budjetti

2001 - 11 milj. €

2007 - 14 milj. €

2009 - 16 milj. €

2012 - 18 milj. €

2013 - 18 milj. €

2014 - 20 milj. €

2015 - 21 milj. €

2016 - 27 milj. €

2017 - 34 milj. €

2018 - 44 milj. €
Toimintavaroista käytetään suurin osa vastavakoiluun ja terrorismintorjuntaan, joista kummatkin nielevät noin kolmanneksen resurssijakaumasta. Valtion sisäisen turvallisuuden uhkien torjuntaan budjetista kuluu 9 prosenttia. Varoista 10 prosenttia käytetään ennalta estävään turvallisuustyöhön, 8 prosenttia tilannekeskukseen ja loput 7 prosenttia turvallisuusvartiointiin.

Valpo I

Kansallissosialistien noustua valtaan Saksassa Valpon johto solmi henkilökohtaiset suhteet SS:n ja Saksan turvallisuuspoliisin uusiin johtohenkilöihin. Jatkosodan aikana Valpo teki yhteistyötä natsi-Saksan SD-tiedustelupalvelun Einsatzkommando Finnland -erityisyksikön kanssa, asettaen vuosina 1941-1942 sen käyttöön 12-miehisen sotavankien kuulustelijoista ja tulkeista koostuvan komennuskunnan. Valpon johto ja komennuskunta olivat tietoisia siitä, että saksalaisten sotavankeja teloitettiin kuulustelutulosten perusteella, ja yksittäisissä tapauksissa Valpon henkilökuntaa osallistui itse teloituksiin.
1. helmikuuta 1938 lähtien Valpon päällikkönä toimi Paavo Säippä kunnes 1. helmikuuta 1941 hänen tilalleen asetettiin saksalaismieliseksi tunnettu Arno Anthoni. Valtioneuvoston määräyksellä 15. heinäkuuta 1941 Valpo alistettiin Päämajan käskyvaltaan ”sodan loppuun asti”. Saksan tappio Stalingradin piirityksessä talvella 1943 heikensi saksalaismielisten asemaa hallinnossa, jolloin  eräiden muidenkin virkamiesvaihdosten mukana Anthoni korvattiin Paavo Kastarilla 29. helmikuuta 1944. Valpossa toiminnasta jätettiin tarkoituksellisesti asiakirjat laatimatta.

Supo

Tilanne Valpossa alkoi rauhoittua Erkki Tuomisen tullessa päälliköksi ja Risto Höltän apulaispäälliköksi tammikuussa 1948, vakinaisiksi maaliskuussa 1948. Heti SKDL:n vaalitappion jälkeen alettiin valmistella Valpon lakkauttamista ja henkilöstöltään huomattavasti pienemmän suojelupoliisin (Supo) perustamista vuoden 1949 alusta.
Etsivän Keskuspoliisin ja Valpon arkisto on noin vuoteen 1948 asti julkinen ja sen säilytyspaikka on Kansallisarkisto. Supon vuoden 1949 arkisto avautui ensimmäistä kertaa kaikelle kansalle 1. tammikuuta 2009.

Sisäministeriön alaisuuteen 2016

Suojelupoliisi siirtyi poliisihallinnon alaisuudesta Sisäministeriön alaisuuteen vuoden 2016 alusta.

Työpaikkakiusaaminen

Loppuvuodesta 2010 oli julkisuudessa Supon työpaikkakiusaaminen. Ylitarkastaja Matti Mikkola kertoi joutuneensa järjestelmällisen syrjinnän ja kiusaamisen kohteeksi ja kiusattuja olevan muitakin.

Paavo Selin

Entinen terrorismiyksikön päällikkö ja sittemmin kenttävalvontayksikön päällikkö Paavo Selin istui päivät pitkät ilman työtehtäviä. Hänellä ei ollut oikeutta edes päästä johtamansa yksikön tiloihin, hänelle ei voinut lähettää sähköposteja eikä puheluita yhdistetty. Silloisen poliisiylijohtaja Mikko Paateron mukaan kyse oli yksittäistapauksista.
Selinin tilanteen taustalla oli esitelmä syyskuulta 2005, jonka mukaan Euroopassa Natolla ei ole merkitystä terrorismin torjunnassa. Lausunto suututti silloisen oppositiojohtaja Jyrki Kataisen, joka soitti silloiselle Supon päällikölle Seppo Nevalalle, joka puolestaan haukkui alaisensa kovasanaisesti puhelimessa. Katainen syytti tuolloin Supoa yrityksestä suistaa hänet puoluejohtajan tehtävästä. Nevala määräsi Selinin vastoin tämän tahtoa toisiin tehtäviin maaliskuussa 2007, kun Kokoomus oli voittanut eduskuntavaaleissa. Myöhemmin Supon uudeksi päälliköksi nimitettiin kokoomuslainen Ilkka Salmi. Syyskuussa 2009 tuli julkisuuteen nauha keskustelusta, jossa Nevala haukkuu Seliniä, ja Selinin eristäminen työpaikallaan alkoi. Poliisihallitus teetti asiasta selvityksen, jossa ei tullut esille kiusaamista tai epäasiallista toimintaa. Selvityksen mukaan kyseessä oli väärinkäsitys. Selinin jäätyä sairauslomalle hänen kulkuoikeutensa poistettiin turvaamistoimenpiteenä, josta ei tehty kirjallista päätöstä.
Myöhemmin sisäministeriö moitti Supon toimintaa Selinin asiassa hyvän hallintotavan vastaiseksi. Lisäksi kihlakunnansyyttäjä kertoi käynnistävänsä Supoa koskevan esitutkinnan entistä ylitarkastajaa koskevassa jutussa, jossa oli myös kyse kulkulupien ja tietojärjestelmien käytön estämisestä.
Selin on saanut Supolta varoituksen osallistuttuaan suurlähettiläs Alpo Rusin kirjan julkistamistilaisuuteen lokakuussa 2011.

Muissa maissa

Supo on tehnyt paljon yhteistyötä ja tiedonvaihtoa ulkomaisten, erityisesti muiden pohjoismaisten turvallisuusviranomaisten kanssa.

Pohjoismaat

Ruotsissa toimii Säkerhetspolisen (SÄPO), jonka henkilöstömäärä on noin 1000 ja budjetti noin 120 milj. €.
Norjassa toimii Politiets sikkerhetstjeneste (PST), jonka henkilöstömäärä on noin 515 ja budjetti on noin 70 milj. €.
Tanskassa toimii Politiets Efterretningstjeneste (PET), jonka henkilöstömäärä on noin 780 ja budjetti on noin 100 milj. €.