Unkarin lippu

Unkarin lippu (unk. Magyarország zászlaja) on yksi Unkarin tasavallassa käytettävistä kansallistunnuksista. Lippu koostuu kolmesta vaakasuorasta palkista, joiden värit ovat  punainen, valkoinen ja vihreä. Väreistä punainen kuvaa voimaa, valkoinen uskollisuutta ja vihreä toivoa. Kansallis- ja kauppalipun mittasuhteet ovat 2:3. Valtiolippu, josta on kaksi virallista versiota: vaakunallinen ja vaakunaton, on mittasuhteiltaan puolestaan 1:2. Valtiolipun vaakunatonta versiota voidaan käyttää myös kansallislippuna. Käytössä ovat myös erilliset sotalippu ja laivaston lippu, joiden esikuvina ovat olleet Unkarin vapaussodassa vuosina 1848–1849 käytetyt sotaliput. Sotalipun ja laivaston lipun mittasuhteet ovat 3:4. Uusin valtiollisista lipuista on vuonna 2012 käyttöön otettu puolustusvoimien ylipäällikön lippu, joka on käytännössä identtinen valtionhoitaja Miklós Horthyn toisen maailmansodan aikana käyttämän kanssa. Unkarissa puolustusvoimien ylipäällikkönä toimii tasavallan presidentti. Unkarin kansallislipun kaltainen kolmen vaakapalkin muodostama trikolori on käytössä useassa muussakin Euroopan maassa.

Historia

Unkarin valtion yli tuhatvuotiseen historiaan verrattuna nyky-Unkarin kansallisväriyhdistelmän historia on suhteellisen lyhyt. Tosin punaista ja valkoista väriä käyttivät vaakunoissaan ja viireissään jo Árpád-suvun (845–1301) ja Anjou-suvun (1301–1399) hallitsijat. Ensimmäisen kerran puna-valko-vihreää väriyhdistelmää käytettiin virallisessa yhteydessä Unkarin kansallisväreinä kuitenkin vasta vuonna 1608 kuningas Matias II:n kruunajaisissa Pozsonyssa (nykyisessä Bratislavassa). 
Nykyaikaisena kansallislippuna Unkarin puna-valko-vihreät värit otettiin käyttöön vuosien 1848–1849 vapaussodan aikana. Trikolorilipun esikuvana oli Ranskan kansallislippu. Viralliseksi valtiolipuksi lippu vahvistettiin Unkarin viimeisten säätyvaltiopäivien 11. huhtikuuta 1848 hyväksymällä lailla. Lippu oli kuitenkin jo tuolloin yleisesti käytössä epävirallisena kansallislippuna. Honvéd ei käyttänyt trikolorilippua, vaan Unkarin nykyistä sotalippua muistuttavaa vaakunalippua.  

Vapaussodan päätyttyä tappioon Itävallan keisarikunnan hallinto kielsi Unkarin lipun käytön. Vuoden 1867 sovinnon ja Itävalta-Unkarin kaksoismonarkian perustamisen myötä lipun käyttöä ei ainoastaan jälleen sallittu, vaan se vahvistettiin myös Unkarin kuningaskunnan valtiolipuksi. Käyttöön otetussa valtiolipussa oli keskellä Unkarin vaakuna ja sen molemmin puolin valkoinen enkeli. Tuolloin vahvistettu valtiolippu oli käytössä periaatteessa valtiolippuna vuoden 1956 kansannousuun saakka. Ainoastaan lipun mittasuhteet ja siinä esiintynyt vaakuna vaihtuivat kulloisenkin hallinnon mieltymysten mukaan. Vuonna 1919 enkelit poistettiin lipusta ja mittasuhteita muutettiin. Unkarin muututtua kuningaskunnasta tasavallaksi vuonna 1946 kuningaskunnan vaakuna korvattiin niin kutsutulla Kossuthin vaakunalla ja kolme vuotta myöhemmin kommunistien kaapattua vallan Rákosin vaakunalla.  Imre Nagyn hallitus korvasi vuonna 1956 Rákosin vaakunan jälleen Kossuthin vaakunalla. Kansannousun aikana tunnetummaksi tuli kuitenkin reikälippu, josta oli yksinkertaisesti vain leikattua kommunistista hallintoa symboloinut Rákosin vaakuna pois. Kansannousun kukistamisen jälkeen kommunistisia tunnuksia ei enää palautettu lippuun, vaan János Kádárin hallinto vahvisti vuonna 1957 vaakunattoman trikolorilipun Unkarin valtiolipuksi.  Vuonna 1990 kommunistisen vallan murruttua vaakunaton trikolorilippu vahvistettiin jälleen myös viralliseksi kansallislipuksi, jollainen se oli ollut myös vuosina 1867-1949. Unkarin kansantasavallan vuosina Unkarilla ei virallisesti ollut kansallislippua.