Eristäytymispolitiikka

Eristäytymispolitiikka (myös isolationismi) on ulkomaanpolitiikkaa, jota harjoittava valtio pyrkii olemaan puuttumatta maailmanpolitiikan tapahtumiin.  Eristäytyvä valtio välttää voimakkaita kannanottoja ja liittoutumia muiden valtioiden kanssa välttääkseen ulkopoliittisia sitoumuksia ja velvollisuuksia sekä mahdollisia ikäviä seurauksia kuten sotia, jotka eivät liity välittömästi valtion omien etujen, kansalaisten tai alueiden suojelemiseen. Puhdas isolationismi tarkoittaa myös ulkomaankaupan ja kulttuurivaihdon rajoittamista sekä pyrkimystä taloudelliseen omavaraisuuteen.
Eristäytymisestä keskustellaan monien maiden politiikassa. Siinä nähdään joitakin etuja, joskin myös merkittäviä haittavaikutuksia muun muassa valtion kansalaisten elintasoon ja teollisuuden kilpailukykyyn. Eristäytymällä halutaan rajoittaa siirtolaistyövoiman vastaanottamista palkkojen laskun ja työttömyyden lisääntymisen pelosta sekä mukavuusperustein, vaikka keskimäärin taloustieteilijöiden mukaan vapaan työvoiman liikkuvuuden rajoittaminen heikentää valtion taloutta.

Albania

Albanian sosialistisella kansantasavallalla oli vuodesta 1945 läheiset suhteet Neuvostoliittoon ja muihin itäblokin maihin. Albanian johto ei kuitenkaan hyväksynyt Neuvostoliiton destalinisaatiota (1956) ja otti etäisyytä Neuvostoliittoon. Sen sijaan Albania liittoutui Kiinan kanssa. Vuonna 1968 Albania erosi Varsovan liitosta. Maon kuoltua 1976 Kiina loittoni niin paljon kommunistisesta aatteesta, että Albania eristäytyi siitäkin, mikä rasitti sen taloutta. 
Albanian johtajat pelkäsivät vainoharhaisesti Varsovan liiton tai Naton hyökkäystä maahan. Vuodesta 1968 alkaen rakennettiin maan rajoille kahdeksan vuoden aikana 700 000 teräsbetonista bunkkeria torjumaan mahdollista hyökkäystä.

Bhutan

Ennen vuotta 1999 Bhutan oli kieltänyt television ja Internetin säilyttääkseen maan oman kulttuurin, ympäristön ja identiteetin.  Lopulta kuningas Jigme Singye Wangchuck poisti televisio- ja Internet-kiellon. Hänen poikansa Jigme Khesar Namgyal Wangchuck valittiin Bhutanin kuninkaaksi, joka auttoi luomaan Bhutanista demokratian. Myöhemmin Bhutan on siirtynyt absoluuttisesta monarkiasta monipuoluedemokratiaan. Bhutanin demokratian kehittymiseen on vaikuttanut Bhutanin hallitsijoiden aktiivinen kannustaminen ja osallistuminen 1950-luvulta lähtien, alkaen oikeudellisista uudistuksista, kuten orjuuden lakkauttamisesta, joka johti Bhutanin perustuslain luomiseen

Kiina

Kiina harjoitti eristäytymispolitiikkaa Ming-dynastian ja uudelleen Qing-dynastian aikana. Ensimmäiseksi Ming-dynastian aikana 1371 astui voimaan Hai jin -laki, joka kielsi kaiken meritse tapahtuvan kaupankäynnin. Kiellon oli tarkoitus estää kasvanut merirosvous, mutta aikaa myöten se näännytti rannikkoalueet, jotka olivat perinteisesti saaneet osansa toimeentulosta laillisesta meritse tapahtuvasta kaupankäynnistä. Kielto purettiin vuonna 1550, jolloin valtio joutui aloittamaan toimet kaupankäynnin elvyttämiseksi. 
Qing-dynastia otti käyttöön Hai jinin vuonna 1647 heikentääkseen Ming-hallitukseen kuulunutta sotapäällikköä Koxingaa. Koxinga vaikutti rannikolla ja häntä pidettiin uhkana Qingille. Kiellon rikkojaa uhattiin kuolemantuomiolla.

Korea

Vuonna 1863 keisari Gojong nousi Joseon-dynastian valtaistuimelle kun hän oli lapsi. Hänen isänsä, sijaishallitsija Heungseon Daewongun, hallitsi maata, kunnes Gojong saavutti täysikäisyyden. 1860-luvun puolivälissä hän oli eristäytymispolitiikan tärkein tukija ja pääasiallinen väline oli kotimaisten että ulkomaisten katolilaisten vainoaminen.
Niemimaan jakautumisen jälkeen Japanin miehitykseltä  vuosina 1945–48 Kim Il-sung loi pohjoiseen eristäytyvän totalitaarisen hallinnon, jota hänen poikansa ja pojanpoikansa ovat jatkaneet nykypäivään asti. Pohjois-Koreaa kutsutaan usein nimellä "erakko kuningaskuntana".

Paraguay

Juuri itsenäisyyden saavuttamisen jälkeen Paraguaya hallinnoi vuodesta 1814 alkaen diktaattori José Gaspar Rodríguez de Francia, joka sulki maan rajat ja kielsi  ulkomaankaupan ja kaikki suhteet ulkomaailmaan. Kielto oli voimassa diktaattorin kuolemaan asti vuonna 1840. Espanjalaiset uudisasukkaat, jotka olivat saapuneet maahan juuri ennen itsenäisyyttä, olivat pakotettuja menemään naimisiin joko vanhojen siirtolaisten tai alkuperäisen guaranien kanssa. Tämän tavoitteena oli luoda yksi yhtänäinen Paraguayn kansa. Pyrittiin kehittämään maan maanviljelystä ja teollisuutta jotta päästäisiin täydelliseen omavaraisuuteen ja riippumattomuuteen muista maista.
Francia oli erityisen vihamielinen ulkomaalaisia kohtaan ja jokainen ulkomaalainen, joka saapui Paraguayn hänen hallintokautensa aikana (saapuminen tosin oli erittäin vaikeaa), ei saanut lähteä pois. Hän julistautui itse Paraguayn katolisen kirkon pääksi, mikä sai paavin julistamaan hänet pannaan.

Yhdysvallat

Yhdysvallat on harjoittanut useissa historiansa vaiheissa ulkopolitiikkaa, jossa on pyritty välttämään ulkopoliittisia sitoumuksia kuitenkin ulkomaankauppaa rajoittamatta. Maa luopui eristäytymisestä vuonna 1941 Pearl Harborin taistelun jälkeen.