google/wiki40b huggingface dataset:
Järvikorte

Ulkonäkö ja koko

Järvikorte on 50–150 cm korkea kasvi, joka muodostaa laajelle levittäytyvän maavarsiston. Maavarsistosta nousee pystyjä, nivelikkäitä ja väriltään syvänvihreitä varsia, jotka ovat pehmeitä, liereitä, sileitä ja tavallisesti 3–8 mm paksuja. Ontto varsi koostuu keskiontelosta, joka on noin 4/5 varren läpimitasta. Keskionteloa ympyröivät sivuontelot ovat hyvin pieniä. Varret ovat myös uurteisia: matalia harjuja on tavallisesti 15–20, uurteet ovat kapeita. Toisinaan järvikorte tekee rehevillä kasvupaikoilla haarojen kiehkuran, jotka ovat vartta paljon ohuempia. Haarojen alimmat nivelvälit ovat tavallisesti varren tuppea lyhyempiä. Lehdet ovat vähäisiä, yhdiskasvuisia kiehkuroita, jotka muodostavat hammasreunaisia tuppia varren nivelkohtiin. Tupet ovat ahtaita, kiiltäviä, alemmat väriltään mustia ja ylemmät vihreitä. Tupeissa on tavallisesti 15–20 äimäkärkistä mustaa hammasta. Käpymäiset, tylpät itiötähkät ovat varren tai joskus haarojenkin latvassa ja väriltään kellanruskeita. Itiöpesäkkeet ovat perällisten kuusikulmaisten kilpien alapinnalla. Suomessa järvikortteen itiöt kehittyvät kesä-heinäkuussa, jonka jälkeen itiötähkä säilyy loppukesän varren päässä muuttuen väriltään mustaksi. Maanpäällinen alkeisvarsikko on kaksikotinen, liuskainen ja väriltään vihreä.
Järvikorte voi risteytyä peltokortteen (Equisetum arvense) kanssa. Risteymä tunnetaan nimellä rantakorte (Equisetum arvense × fluviatile).

Levinneisyys

Euroopassa järvikortetta kasvaa koko mantereella lukuun ottamatta Pyreneiden niemimaata, Etelä-Italiaa, Kreikkaa ja Etelä-Venäjää. Levinneisyysalue jatkuu Aasiassa yhtenäisenä Etelä-Siperiaan. Satunnaisemmin lajia kasvaa muualla Siperiassa Tyynelle valtamerelle saakka, jossa sitä tavataan myös Pohjois-Japanissa. Järvikorte on levinnyt myös Pohjois-Amerikan keski- ja pohjoisosiin. Suomessa järvikorte on yleinen laji koko maassa.

Elinympäristö

Järvikorte kasvaa matalassa vedessä järvien ja jokien rannoilla, missä pääosa kasvista nousee veden pinnan yläpuolelle. Sitä esiintyy myös tulva- ja rantaniityillä, luhdissa, ojissa, kaivannoissa sekä monenlaisilla soilla. Järvikorte kaihtaa murtovettä.

Käyttö

Järvikorte on Suomen suurikokoisin kortelaji ja se muodostaa suurikokoisia kasvustoja. Tämän vuoksi se on ollut aikaisemmin tärkeä rehukasvi. Kasvin varsia on kerätty nautakarjan rehuksi, ja juurakoita on käytetty sikojen ruokana. Luonnossa piisami ja hirvi syövät järvikortetta. Joutsenille ja poroille maistuvat versojen kärjet, joissa on runsaasti sokereita, aminohappoja ja kivennäisaineita. Järvikortteessa on paljon piitä, joten se on karheaa, ja sitä on käytetty pesuharjana ja kiilloitukseen. Muiden kortteiden tapaan sillä on ollut myös rohdoskäyttöä kansanlääkinnässä.
Hollannin Grand Prix 1967

Hollannin Grand Prix 1967 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 4. kesäkuuta, 1967 Zandvoortin radalla. Kilpailun voitti Jim Clark, jolle voitto oli kauden ensimmäinen.
Särmäys

Särmäyksellä tarkoitetaan metalliteollisuudessa ohutlevyn taivuttamista siihen tarkoitetulla laitteella, jota nimitetään särmäyspuristimeksi. Särmäyksellä tarkoitetaan lyhyesti metallilevyn taivuttamista.
Särmäyspuristin koostuu erilaisista osista, joita ovat muun muassa akselit, ylä- ja alatyökalut. Särmäyspuristimessa on yleisesti kaksi Y-akselia kuvaamassa sylintereitä jotka liikkuttavat joko ylä- tai alaterää. X-akseli on poikkeuksetta ns. takavaste, johon taivutettava kappale nojataan oikean taivutuskohdan varmistamikseksi. Mallista ja merkistä riippuen akseleita on 2–10 kappaletta. Akseleita kuvataan poikkeuksetta kirjaimilla, esimerkiksi R1, R2, Z1 ja Z2 jne.
Metallilevy taivutetaan ylä- ja alaterän välissä hydrauliikan tai paineilman voimalla. Särmäyksessä metallilevy taivutetaan yleisesti kylmänä. Vain poikkeustapauksissa levyä lämmitetään taivuttamisen helpottamiseksi. Tällöin kyseessä voi olla esimerkiksi todella paksu materiaali, joita käytetään esimerkiksi telakoilla.
Särmäämällä voidaan valmistaa erilaisia tuotteita metallista, jotka joko särmäyksen jälkeen ovat saman tien valmiita tuotteita tai sitten ne jatkokäsitellään tavalla tai toisella, esimerkiksi maalataan tai hitsataan.
Särmäyksessä käytetään yleisesti tuotteen käyttötarpeen mukaan suunniteltua taivutussädettä (lyhenne=r eli lat. radius). Särmäyspuristimia on erilaisia ja eri kokoisia käyttötarpeen mukaan. Tunnettuja merkkejä ovat muun muassa Amada, MVD , Triumpf, Aliko ja Finnpower.
Nykyisin laitteet ovat poikkeuksetta CNC-ohjattuja. Myös taivutusautomaatteja on jo olemassa, sekä erilaisia robottiversioita. Nämä voivat olla täysin automatisoituja tai puoliksi automatisoituja, jolloin laitteen käyttäjä hoitaa esimerkiksi tuotteen lastauksen lavalle. Täysin automatisoidussa versiossa esimerkiksi toinen robotti hoitaa särmäyksen jälkeen jatkotyövaiheet.
Okko Järvi

Polku Korisliigaan

Järvi on espoolaisen Tapiolan Hongan kasvatti. Vuosina 2010–2012 hän pelasi B-poikien SM-sarjaa voittaen ensimmäisellä kaudellaan ikäluokan Suomen mestaruuden ja jälkimmäisellä kaudellaan SM-pronssia. Hongan A-juniorijoukkueessa hän pelasi vuodet 2012–2015. Kaudella 2012–2013 Järvi voitti Hongan mukana tämänkin ikäluokan Suomen mestaruuden. Hän esiintyi myös yhden ottelun verran miesten Hongan I-divisioonajoukkueessa ja Suomen cupissa. Seuraavalla kaudella Honka jäi mitalitta, mutta henkilökohtaisesti Järvi pelasi erinomaisen kauden: hän voitti sarjan korikuninkuuden tehtyään kaikki ottelut huomioiden 25,1 pistettä per ottelu. Hän oli myös sarjan tarkin vapaaheittäjä ja toiseksi tarkin kahden pisteen korien heittäjä. Järven hyvät otteet toivat hänelle mahdollisuuden pelata myös seuran miesten edustusjoukkueessa Korisliigassa. Hongan edustusjoukkue ei selviytynyt kaudella 2013–2014 pudotuspeleihin. Järvi esiintyi Korisliigassa 19 ottelussa pelaten hieman alle kolme minuuttia ottelua kohden 0,6 pisteen keskiarvolla.
Kausi 2014–2015 oli Järven läpilyöntikausi Korisliigassa. Hän pelasi Hongassa kaikki 40 runkosarjaottelua, niistä 32 kertaa avausviisikossa. Honka karsiutui jälleen pudotuspeleistä, mutta Järven keskimääräinen peliaika kasvoi noin 25,5 minuuttiin. Tilastokeskiarvoikseen hän teki runkosarjassa 6,9 pistettä ja 2,3 levypalloa ottelua kohden. Miesten pelien ohella Järvi pelasi myös neljä ottelua A-poikien SM-sarjassa kovalla 26,5 pisteen keskiarvolla.

Salon Vilpas

Kesällä 2015 Järvi suoritti varusmiespalveluksensa Urheilukoulussa Helsingissä. Kauden 2014–2015 jälkeen Tapiolan Hongan edustusjoukkue ajautui pahoihin talousvaikeuksiin ja luopui sarjapaikastaan Korisliigassa. Kesäkuussa Järvi siirtyi Korisliigassa pelanneeseen Salon Vilppaaseen 1+1-vuotisella sopimuksella.
Toukokuussa 2016 Järvi teki Vilppaan kanssa yksivuotisen jatkosopimuksen. Vuonna 2017 hän saavutti Vilppaassa SM-hopeaa.

Espoo United

Kesäkuussa 2017 Järvi siirtyi Korisliigaan nousseeseen Espoo Unitediin kaksivuotisella sopimuksella.

Maajoukkue

Järvi pelasi B- ja A-nuorten sekä alle 20-vuotiaiden maajoukkueissa. Hänet valittiin Suomen alle 20-vuotiaiden kisajoukkueeseen vuoden 2016 EM-kotikisoihin.
Järvi nimettiin Suomen maajoukkuerinkiin vuosiksi 2017–2019.

Pelityyli ja ominaisuudet

Järvi pelasi Hongassa lähinnä pienenä laitahyökkääjänä ja Vilppaassa heittävänä takamiehenä. Valmentaja Mikko Tupamäki luonnehti Järveä melko vahvaksi pelaajaksi, joka hyötyy voimakkuudestaan puolustuspään kaksinkamppailuissa.
Paratiisimedestäjä

Levinneisyys

Paratiisimedestäjää tavataan Intian niemimaan pohjoisosissa, Kiinassa ja Kaakkois-Aasian pohjoisosissa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Binäärirelaatio

Binäärirelaatio on kaksipaikkainen relaatio eli järjestettyjen parien joukko.

Yleistä

Binäärirelaatio on erilaisuussuhde kahden asian välillä. Yleensä sillä kuvataan kahden suureen riippuvuutta toisistaan. Binäärirelaatiota käytetään useilla matematiikan osa-alueilla, kun halutaan mallintaa käsitteitä ”olla suurempi kuin” tai ”olla yhtä suuri kuin”. Myös esimerkiksi graafiteoriassa binäärirelaatiolla kuvataan vierekkäisyyttä ja lineaarialgebrassa sillä havainnollistetaan ortogonaalisuutta. Alla on esimerkkejä siitä, millainen tämä suhde näiden kahden objektin välillä voisi olla.

Esimerkki 1

♦ Iisak on Jaakobin isä, jossa relaatio on ”x on y:n isä” ja x ja y ovat ihmisiä.
♦ Luku 5 on suurempi kuin luku -3, eli 5> -3, jossa relaatio on ”x on suurempi kuin y” ja x ja y ovat reaalilukuja, siis x, y ∈ R.

Esimerkki 2

♦ Relaatio "<" reaalilukujen joukossa R. Olkoon A = {1, 2, 3, 4} ja B = {1, 3, 4}, niin A × B = {(1, 1) , (1, 3) , (1, 4) , ... , (4, 4)}. Tällöin relaatio "<" joukolta A joukolle B on joukon A × B osajoukko {(1, 3) , (1, 4) , (2, 3) , (2, 4) , (3, 4)}.
♦ Relaatio "=" reaalilukujen joukossa R. Olkoon A = {1, 2, 3, 4} ja B = {1, 3, 4}, niin A × B = {(1, 1) , (1, 3) , (1, 4) , ... , (4, 4)}. Tällöin relaatio "=" tarkoittaa joukkoa {(1, 1) , (3, 3) , (4, 4)}.

Määritelmä I

Matematiikassa binäärirelaatiolla (kaksipaikkaisella relaatiolla) joukossa A tarkoitetaan joukon A alkioiden osajoukkojen muodostamaa kokoelmaa. Toisin sanoen binäärirelaatio on karteesisen tulon A² = A × A osajoukko. Binäärirelaation alkiot ovat järjestettyjä pareja (x, y). Merkintä (x, y) ∈ R tarkoittaa samaa kuin xRy.

Määritelmä II

Olkoot X ja Y ei-tyhjiä joukkoja. Joukon X × Y= { (x, y) | x ∈ X ja y ∈ Y } osajoukkoa R kutsutaan binäärirelaatioksi joukoissa X ja Y. Jos pari (x, y) kuuluu joukkoon R, (x, y) ∈ R, niin merkitään xRy tai R(x, y) ja sanotaan, että x on relaatiossa y:n kanssa.
Sanotaan, että R on relaatio joukosta X joukkoon Y. Joukkoa X kutsutaan relaation R lähtöjoukoksi ja joukkoa Y tämän relaation maalijoukoksi. Kaksipaikkainen relaatio R on usein määritelty myös järjestetyn kolmikon (X, Y, G) kautta, jossa X ja Y ovat mielivaltaisia joukkoja ja G Karteesisen tulon osajoukko. Joukot X ja Y ovat lähtö- ja maalijoukot, kun taas G on kuvaaja.

Relaation ominaisuuksia

Relaatiot voidaan luokitella niiden ominaisuuksien mukaan.
Olkoon R joukossa X määritelty relaatio. R on
♦ refleksiivinen, jos xRx, kaikilla x ∈ X
♦ symmetrinen, jos xRy ja yRx, kaikilla x,y ∈ X
♦ antisymmetrinen, jos xRy ja yRx niin x = y, kaikilla x,y ∈ X
♦ transitiivinen, jos xRy ja yRz niin xRz, kaikilla x,y,z ∈ X
♦ vertailullinen, jos xRy tai yRx, kaikilla x,y ∈ X.
Koblenzin päärautatieasema

Koblenzin päärautatieasema (saks. Koblenz Hauptbahnhof, lyh. Koblenz Hbf) on päärautatieasema Koblenzin kaupungissa, Saksan Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Se on yksi rautatieliikenteen solmukohdista Rein–Mosel–Lahn-alueella. Asema avattiin 1. toukokuuta vuonna 1902 ja sen on suunnitellut rautatieasemiin erikoistunut arkkitehti Fritz Klingholz. Matkustajia seitsemän raidetta omaavalla asemalla on päivittäin noin 40 000.
Otto Mäkilä

Ura

Mäkilä aloitti taideopintonsa 16-vuotiaana Turun piirustuskoulussa ja opiskeli siellä vuosina 1920–1924 Ragnar Ungernin johdolla. Hän jatkoi opintojaan Pariisin Académie de la Grande Chaumièressä ja Académie Colarossissa vuosina 1930–1931. Oleskelu ulkomailla innoitti Mäkilän syventymään sisäiseen maailmaan ja sen ilmentämiseen. Myös runous oli Mäkilälle tärkeä inspiraation lähde. Hän toimi 1950–1955 Turun piirustuskoulun opettajana ja rehtorina.
Mäkilän työt ovat unenomaisia, mystisiä ja runollisia. Myöhemmässä tuotannossaan hän etääntyi esittävyydestä ja koki abstraktin muotokielen itselleen aidoimmaksi. Mäkilän tunnetuin teos He näkevät, mitä me emme näe (1939) kuuluu Turun taidemuseon kokoelmiin. Hän maalasi samasta aiheesta pienemmän version, joka oli ensi kertaa esillä Turun taidemuseon näyttelyssä keväällä 2011. Se on yksityisessä omistuksessa, ja sen aitous on varmistettu omistushistorialla. Muita tunnettuja teoksia ovat Satu (1933) ja Vaellus (Kolmijalkainen mies, 1940).
1950-luvulla Mäkilän siirtyi uuteen tyyliin ja teki erikoisia "konesommitelmia". Ennen kuolemaansa hän teki muutamia abstrakteja maalauksia. 
Mäkilä on tunnetuimpia suomalaisia surrealisteja ja Turun surrealistisen koulukunnan, Ryhmä 9:n perustaja. Häntä on pidetty suomalaisen surrealismin ensimmäisenä edustajana 1930-luvulla.
Mäkilä oli vuonna 1934 perustamassa myös Pro Arte -taiteilijaryhmää, joka pyrki edistämään modernistista taidetta. 
Mäkilä toimi myös taidekriitikkona sekä Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulun opettajana ja johtajana vuosina 1950–1955. Mäkilällä oli ulkomailla näyttelyitä muun muassa Tukholmassa, Oslossa, Kööpenhaminassa, Pariisissa ja Firenzessä.

Suku

Mäkilän isä oli turkulainen puutarhuri Joakim Mäkilä. Hän asui lähes koko ikänsä synnyinkodissaan Ruissalon Villa Romassa. Mäkilän puoliso oli vuodesta 1936 Toimi Mattsén. Heillä on kaksi lasta.
Biotekniikan neuvottelukunta

Biotekniikan neuvottelukunta (BTNK) on Suomen valtioneuvoston asettama asiantuntijaelin, jonka tarkoitus on toimia geenitekniikkaa koskevissa kysymyksissä neuvoa antavana asiantuntijaelimenä. Biotekniikan neuvottelukunnan tehtäviin kuuluu myös kansainvälisen yhteistyön lisääminen biotekniikassa, tutkimuksen ja kehityksen seuraaminen, koulutuksen ja eettisten näkökulmien huomioon ottaminen sekä alan tiedotuksen auttaminen.
Pyhä Leo III

Leo III (k. 816) oli paavina 26. joulukuuta 795 – 12. kesäkuuta 816. Hän oli syntyjään roomalainen. Virkakautensa alussa Leo herätti vastustusta. Rooman ylhäisö syytti häntä muun muassa väärästä valasta ja aviorikoksesta. Leo pantiin muodollisesti viralta vuonna 799 ja lähetettiin luostariin. Leon onnistui kuitenkin paeta. Hän pääsi Kaarle Suuren puheille, joka ei tunnustanut Leon viraltapanoa. Leon vastustajat lähettivät Roomasta omat lähettiläänsä Kaarle Suuren luo. Kaarle Suuren neuvonantaja Alkuin huomautti isännälleen, ettei mikään maallinen oikeus voisi tuomita paavia. Silloin Kaarle Suuri päätti antaa Leolle sotilassaattueen paluumatkan turvaksi.
Marraskuussa vuonna 800 Kaarle Suuri matkusti Roomaan. Leon ja hänen vastustajiensa riita ratkaistiin joulukuussa pidetyssä neuvonpidossa. Leo vannoi, että häntä vastaan esitetyt syytteet olivat vääriä, ja seurauksena Leon vastustajat karkotettiin.
Leo III kruunasi Kaarle Suuren keisariksi Rooman Pietarinkirkossa joulupäivänä 800.
Logset

Logset Oy on suomalainen metsäkonevalmistaja, jonka tehdas sijaitsee Vaasan lähellä Koivulahdessa. Yritys on perustettu vuonna 1992 ja sillä on noin 70 työntekijää.
Logset valmistaa harvestereita, hakkuulaitteita ja kuormatraktoreita. Valikoimaan kuuluu kahdeksan harvesteria, seitsemän hakkuulaitetta ja seitsemän kuormatraktoria. Kaikki tuotteet valmistetaan yhtiön tehtaalla. Logsetin jälleenmyyntiverkosto kattaa 20 maata ja Logset koneita työskentelee yli 25 eri maassa.
Jälkimarkkinointipalveluina yritys tarjoaa huoltopalveluiden ja varaosamyynnin lisäksi käyttökoulutusta sekä muita tarvittavia asiakastukipalveluita.

Maailman ensimmäinen hybridiharvesteri

Vuonna 2016 Logset toi markkinoille maailman ensimmäisen hybridi-harvesterin, Logset 12H GTE Hybridin. Hybriditekniikan ansiosta harvesterin hiilidioksidipäästöt vähentyvät kolmanneksella per tuotettu kuutiometri. Vuonna 2019 Logset toi markkinoille toisen hybridiharvesterin, Logset 8h GTE Hybridin.
Koivumittari

Koko ja ulkonäkö

Isokokoinen, suipposiipinen ja varsin tukevarakenteinen mittariperhonen, jonka siipiväli vaihtelee 41–61 mm. Perusmuodolla sekä etu- että takasiivet ovat valkoiset ja niitä kirjovat pienet mustat pisteet. Etusiiven etureunassa on yhtenäisemmin mustaa väriä ja poikkiviirut erottuvat yleensä heikosti, joskus yhtenäisempinä. Ruumis on saman värinen ja samalla tavalla kuvioitu kuin siivet, mikä on yöperhosilla harvinaista. Lajista on myös tummempi muoto f. insularia sekä lähes täysin musta f. carbonaria.

Levinneisyys ja lentoaika

Holarktinen laji, jonka levinneisyys kattaa lähes koko Euroopan aivan pohjoisimpia osia lukuun ottamatta. Idässä sitä tavataan Uralin ja Keski-Aasian kautta Koreaan, Kiinaan ja Japaniin. Elinalue jatkuu Pohjois-Amerikassa Kanadasta Meksikon pohjoisosiin. Suomessa koivumittari elää yleisenä Oulu-Kajaani-linjan eteläpuolella. Perhoset ovat lennossa kesäkuun alkupuolelta heinäkuun lopulle tai elokuun alkuun.

Elinympäristö ja elintavat

Koivumittari elää valoisissa metsissä ja pensaikoissa. Se viihtyy myös kulttuurivaikutteisilla paikoilla kuten puistoissa ja puutarhoissa. Se on melko yleinen, mutta esiintyy tavallisesti yksitellen. Koiraat tulevat valolle, mutta naaraat hyvin harvoin ja ovat tällöin yleensä parittelemattomia. Vastoin yleistä uskomusta koivumittarit eivät lepää puiden rungoilla vaan oksilla pitäen ruumistaan oksaan nähden poikkisuunnassa ja siipiä oksan suuntaisesti.
Toukka kehittyy poikkeuksellisen hitaasti, mutta niiden kasvattaminen on helppoa. Runsaana esiintyessään toukat voivat aiheuttaa vahinkoa puutarhoissa. Kotelo talvehtii maan alla.

Ravintokasvi

Toukka on erittäin monilla eri kasveilla elävä polyfagi.
Mike Boland

Ura

Bolandin kasvattajaseura oli St. Michael's Buzzers. Hän pelasi sen jälkeen vuodet 1967–1970 Toronton yliopistojoukkueessa. Vuodet 1970–1972 kuluivat AHL-joukkue Springfield Kingsissä. Boland siirtyi sieltä kaudeksi 1972–1973 WHA-joukkue Ottawa Nationalsiin, jossa hän teki 41 ottelussa tehot 1+15=16. Kausi oli Bolandille ainoa WHA:ssa. Hän pelasi sen jälkeen AHL:ää Richmond Robinsissa ja NAHL:ää Philadelphia Firebirdsissä. Kaudella 1974–1975 Boland pelasi kaksi NHL-ottelua Philadelphia Flyersissä. Kausi kului kuitenkin suurimmaksi osaksi Firebirdsissä, ja hänet valittiin sen päätteeksi NAHL:n toiseen tähdistökentälliseen.
Marraskuussa 1975 Boland vaihtoi seuraa NAHL:ssä, kun hänet kaupattiin Cape Cod Coddersiin vaihdossa Mike Penasseen. Boland siirtyi kaudeksi 1976–1977 Suomeen ja SM-liigajoukkue Forssan Palloseuraan. Hän pelasi FPS:ssä piste per peli -tahdilla 17 ottelua tehoin 5+12=17 ja lähinnä Timo Sutisen ketjukaverina. Boland kuitenkin vaihtoi sieltä kesken kauden HIFK:hon, jossa 18 ottelussa syntyi tehot 6+4=10.
Boland pelasi kaudella 1978–1979 AHL:ää Philadelphia Firebirdsissä ja lopetti sen jälkeen uransa. NHL:ssä on pelannut toinenkin Mike Boland (s. 1954). Puolustajana pelannut täyskaima edusti urallaan Kansas City Scoutsia ja Buffalo Sabresia.
Delirium Veil

Taustaa

Vuonna 2002 suomalainen Twilightning allekirjoitti levytyssopimuksen suomalaisen Spinefarm Recordsin kanssa. Syyskuussa 2002 yhtye vetäytyi studioon tuottaja Anssi Kipon kanssa ja aloitti debyyttialbumin äänityksen. Vain kolmen viikon jälkeen yhtye poistui tuntemattomista syistä äänityksen. Kahden viikon jälkeen äänityksiä jatkettiin vielä kymmenen päivän ajan ja albumi saatiin valmiiksi joulukuun 2002 alussa. Seuraavassa kuussa albumin miksasi ennen julkaisua muusikko Timo Tolkki. Se julkaistiin huhtikuussa 2003. Artikkelia arvosteltiin positiivisesti ja sitä verrattiin Edguyhyn, Stratovariukseen ja Sonata Arcticaan.
Albumi julkaistiin Japanissa vaihtoehtoisilla kansilla, ja mukana oli kaksi ylimääräistä kappaletta "The Escapist" ja "Affection Seeker". Albumi sai nimensä sen neljännestä kappaleesta "Delirium Veilistä".
Hypnos

Hypnos (m.kreik. Ὕπνος) oli kreikkalaisessa mytologiassa unen henkilöitymä, jonka roomalainen vastine oli Somnus. Hän oli Nyksin, yön, ja Ereboksen, pimeyden, poika, sekä Thanatoksen, kuoleman, kaksoisveli. Hänet kuvataan antiikin taiteessa joko alastomaksi nuorukaiseksi, jolla on siivet ohimoilla tai parrakkaaksi mieheksi, jolla on siivet hartioissa.
Joidenkin lähteiden mukaan unien henkilöitymät, tuhatlukuiset oneirokset, olisivat Hypnoksen jälkeläisiä, mutta heidän kerrotaan vanhemmissa lähteissä polveutuvan suoraan Nyksistä. Heistä mainitaan nimeltä Morfeus, joka ilmoitti unissa ennustuksia, sekä Fobetor että Fantasos, jotka olivat valheellisten näkyjen ja haaveiden lähteitä.
Hypnos esiintyy myös tarinassa Endymionista, jonka Zeus oli tuominnut ikuiseen uneen tämän rakastuttua Heraan. Useammin hänen mainitaan saaneen toivoa Zeukselta mitä tahansa Selenen rakastuttua tähän, ja Endymion oli itse valinnut ikuisen unen pysyen nuorena.
Endymionin kohtalosta on olemassa myös täysin erilainen versio, jossa Hypnos itse rakastuu nuorukaiseen antaen tämän nukkua ikuisesti silmät auki voidakseen nauttia tämän kauneudesta jatkuvasti.
Outi Siimes

Outi Inkeri Siimes (s. 19. kesäkuuta 1971 Lahti) oli Kokoomuksen kansanedustaja vaalikaudella 1995–1999, alkaen 31. toukokuuta 1996. Hän tuli eduskuntaan varasijalta edesmenneen Väinö Saarion tilalle Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä.
Siimes suoritti varusmiespalvelun ja yleni vänrikiksi, mikä toi hänelle runsaasti huomiota mediassa. Hän pyrki myös kadettikouluun, mutta syyksi hylkäämiselle ilmoitettiin se, että hänellä oli ylinopeussakkoja. Siimes oli myös Lahden kaupunginvaltuuston jäsen 1993–1999. Hän ehdotti kansanedustajana ollessaan siviilipalveluksen pidentämistä 450 vuorokauden mittaiseksi.
Siimes ei enää noussut kansanedustajaksi seuraavissa vaaleissa. Tämän jälkeen hän siirtyi opiskelijaksi ja valmistui Helsingin yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 2001. Hänen opiskelunsa kestivät vuoden ja yhdeksän kuukautta, mikä on yksi nopeimmista valmistumisajoista tiedekunnassa. Valmistumisensa jälkeen hän on työskennellyt vero- ja arvonlisäveroasioihin erikoistuneena asianajajana Asianajotoimisto Hannes Snellmanissa.
Vuonna 2003 hänet ylennettiin luutnantiksi. ja vuonna 2010 yliluutnantiksi

Urheilu-ura

Siimes harrastaa pitkänmatkanjuoksua. 1.–2. joulukuuta 2007 hän juoksi ensimmäisenä suomalaisnaisena vuorokaudessa yli 200 kilometriä. Hänen tuloksensa Endurance 24h -kisassa Espoon Areenalla oli 201,350 kilometriä. Toukokuussa 2008 hän paransi kuuden tunnin ratajuoksun Suomen ennätystään tulokseen 64,350 km mutta menetti viikkoa myöhemmin ennätyksen Susanna Raitamäelle, joka juoksi yli yhdeksän kilometriä paremman tuloksen. Kesäkuussa 2008 Siimes voitti Suomi-juoksun ajalla 9.41.32, joka on 100 kilometrin juoksussa suomalaisnaisten kaikkien aikojen tilaston kolmanneksi paras aika. Tammi-helmikuun vaihteessa 2009 Espoossa hän paransi vuorokauden juoksun Suomen ennätystään tulokseen 207,210 km. Toukokuussa 2009 Siimes sijoittui vuorokauden juoksun MM-kilpailuissa 11:nneksi ja samalla kertaa kilpaillussa EM-kisassa seitsemänneksi ulkoratojen Suomen ennätyksellä 205,671 km.
Lokakuussa 2009 Siimes voitti Tampereella juostun Wihan Kilometrit 100 km -kilpailun naisten sarjan parantaen 100 km ennätystään lukemiin 9.32.41.
Tammikuun lopulla 2010 Siimes paransi kolmannen kerran naisten 24 h Suomen ennätystä, taas Espoossa järjestetyssä Endurance 24h -kilpailussa. Tulos 210,567 km riitti kilpailussa kakkossijaan naisten sisäratojen ME:n 241,426 km juosseen japanilaisen Sumie Inagakin takana. Inagaki voitti kilpailussa myös kaikki miespuoliset juoksijat. Toukokuussa 2010 hän paransi Suomen ennätystä juostuaan yhteisissä vuorokaudenjuoksun MM- ja EM-kilpailuissa 213,699 kilometriä. MM-kilpailussa hän sijoittui 11:nneksi ja EM-kilpailussa seitsemänneksi.
Jännityslukemisto

Jännityslukemisto oli suomalainen lukemisto, joka ilmestyi vuosien 1935–1965 aikana.
Lehti alkoi ilmestyä vuonna 1935 Ilmarisen kustantamana. Vuonna 1958 sen nimi vaihtui muotoon Jännityslukemisto-Seikkailukertomuksia, kun siihen yhdistettiin Ilmarisen lehti Seikkailukertomuksia (1936–1957). Vuonna 1963 lehden nimi kääntyi toisin päin muotoon Seikkailukertomuksia jännityslukemisto. Lehti lopetettiin vuonna 1965.
Lehdessä julkaistiin sekä käännöstarinoita että suomalaisten (Marton Taiga, Matti Hälli, Outsider) kirjoittamia tarinoita.
Lehdessä oli myös sarjakuvia, kuten Pantterityttö ja Iskevä Salama (Flash Gordon). 
Rautatiekirjakaupan irtonumeromyynnissä Jännityslukemisto oli kaikista lehdistä vuonna 1943 sijalla 19, vuonna 1953 sijalla 10 ja vuonna 1963 (nimellä Seikkailukertomuksia) sijalla 52.
Noe Žordania

Noe Žordania (1868–1953) oli georgialainen lehtimies ja poliitikko. Hän kuului menševikkeihin, ja osallistui tärkeässä osassa sosialistiseen liikehdintään tsaarin Venäjällä. Hän johti vallankumouksen jälkeen Georgian hallitusta vuosina 1918–1921, kunnes bolševikkien hallitsema Venäjä pakotti hänet maanpakoon Ranskaan. Siellä hän johti Georgian pakolaishallitusta kuolemaansa asti.