Suomen Ateenan-instituutti

Perustaminen

Helsingin yliopiston rehtori Nils Oker-Blom esitti vuonna 1982, että Suomelle tulisi perustaa instituutti Ateenaan Rooman Villa Lantessa vuodesta 1954 toimineen Suomen Rooman-instituutin tapaan. Aloitteen takana oli myös Suomen Ateenan kunniakonsuli Konstantinos Lazarakis. Hanketta ja muun muassa rahoituksen keräämistä varten perustettiin Suomen Ateenan-instituutin säätiö vuonna 1983 (säätiörekisteriin 1984). Lahjoituksia saatiin useilta tahoilta, niin yrityksiltä, säätiöiltä kuin yliopistoiltakin. Alussa monet antiikintutkijat suhtautuivat hankkeeseen myös epäillen, koska sen pelättiin vievän rahoitusta Villa Lantelta.
Instituutti aloitti työnsä Paavo Castrénin johdolla syyskuussa 1984. Se toimi aluksi vaatimattomassa huoneistossa johtajan asunnossa Makrygiánnin
kaupunginosassa. Käytännön asioissa suomalaiset saivat paljon apua Ruotsin Ateenan-instituutista. Perustamisen aikaan Ateenassa toimi arkeologisia instituutteja kahdestatoista muusta maasta. Instituutti sai tieteellisen (arkeologisen) instituutin statuksen 14. toukokuuta 1985 ja sen avajaiset järjestettiin Ateenan Akatemian tiloissa 21. toukokuuta.
Instituutin toiminta vakiintui sen toisen johtajan Jaakko Frösénin kaudella. Instituutti on saanut valtion tukea veikkausvoittovaroista vuodesta 1987.

Omien tilojen hankinta

Instituutin omien toimitilojen hankinta tuli ajankohtaiseksi vuonna 1987. Tuolloin käyttöön hankittiin osoitteessa Zítrou 16 sijaitseva talo, joka vaati kuitenkin täydellisen useita vuosia kestäneen kunnostuksen. Johtajalle puolestaan hankittiin asunto läheiseltä Karyátidon-kadulta.
Opiskelijoiden majoitus tapahtui aluksi Penelopeksi kutsutussa pensionaatissa, joka vuokrattiin läheltä yhdessä Ruotsin instituutin kanssa. Vuonna 1994 Nikólaos G. Koronaíos lahjoitti Suomen instituutille kokonaisen kerrostalon omaa asuntolaa varten. Tämä niin kutsuttu Koroneos-talo otettiin käyttöön vuonna 1999.
Kirjasto päätettiin perustaa yhdessä muiden pohjoismaisten instituuttien kanssa. Näin syntyi instituutin lähellä sijaitseva Pohjoismainen kirjasto, joka aloitti toimintansa vuonna 1995.

Tutkimustoiminnan alku

Ennen instituutin omia kenttätyöprojekteja suomalaisia tutkijoita hankki kenttätyökokemusta osallistumalla instituutin kautta muun muassa kreikkalaisten sekä muiden pohjoismaisten instituuttien suorittamille kaivauksille. Instituutin omat arkeologiset kenttätyöt alkoivat vuonna 1999 Paliámpelassa lähellä Aréthousaa.
Instituuttiin perustettiin tieteellistä jatkokoulutusta varten assistentin virka vuonna 1990.

Tilat

Suomen Ateenan-instituutti toimii uusklassisessa rakennuksessa, joka sijaitsee Ateenan keskustassa Makrygiánnin kaupunginosassa osoitteessa Zítrou 16 (37°58′04″N, 23°43′37″E ), aivan Akropoliin eteläpuolella ja Akropolis-museon tuntumassa. Rakennuksessa on muun muassa instituutin työntekijöiden toimistotiloja, luentosali ja käsikirjasto. Instituutin lähellä sijaitsevat muiden Pohjoismaiden ja eräiden muiden maiden vastaavat instituutit sekä Pohjoismainen kirjasto. Instituuttia lähin Ateenan metron asema on Akrópoli.
Instituutin asuntola Koroneos (Koronaíos) -talo sijaitsee Ateenan Gkýzin kaupunginosassa osoitteessa Ioánnou Soútsou 25 (37°59′30″N, 23°44′39″E ). Rakennuksessa on kuusi kerrosta ja vuokrattavaksi yhteensä 13 erikokoista kalustettua huoneistoa. Asuntolalle pääsee parhaiten bussilla. Lähimmät metroasemat ovat Ampelókipoi ja Viktória.

Toiminta

Suomen Ateenan-instituutti harjoittaa tieteellistä tutkimusta erilaisten tutkimushankkeiden ja arkeologisten kenttätyöprojektien kautta. Instituutilla on Kreikan lain mukainen arkeologisen koulun status ja siten mahdollisuus arkeologisten kaivausten suorittamiseen Kreikassa.
Instituutti on tutkinut erityisesti hellenistisen ja myöhäisen antiikin ajan Ateenaa, muun muassa Kreikan roomalaisaikaisia epigrammeja, sekä järjestänyt kaivauksia ja arkeologisia kenttätutkimuksia muun muassa Paliámpelan varhaiskristillisen kirkon alueella Keski-Makedoniassa, Stratoksen Zeuksen temppelillä Aitolia-Akarnaniassa, Kokytós-joen laaksossa Thesprotiassa, antiikin Naksoksen kaupungin alueella Sisiliassa sekä antiikin Salamiin kaupungin alueella Salamiin saarella. Tämän lisäksi instituutissa on tutkittu myös nykyajan Kreikkaa ja kreikkalais-suomalaisia yhteyksiä.
Instituutti julkaisee vuodesta 1994 tieteellistä julkaisusarjaa Papers and Monographs of the Finnish Institute at Athens. Se järjestää tieteellisiä kongresseja ja Kreikka-aiheisia kursseja sekä pyrkii auttamaan suomalaisia tutkijoita ja opiskelijoita. Instituutti ja sen asuntola sekä Pohjoismaiden yhteinen tieteellinen kirjasto edesauttavat suomalaisten tutkijoiden, opiskelijoiden ja taiteilijoiden työtä ja oleskelua Kreikassa. Instituutti osallistuu myös Suomen ja Kreikan väliseen kulttuurivaihtoon.

Suomen Ateenan-instituutin ystävät ry

Vuonna 1986 perustettiin yhdistys Suomen Ateenan-instituutin ystävät, jonka tarkoitus on tukea instituutin toimintaa sekä kulttuurivaihtoa Suomen ja Kreikan välillä. Yhdistys järjestää muun muassa esitelmiä ja matkoja, jakaa stipendejä sekä julkaisee Helikon-nimistä lehteä.