Det evangelisk-lutherske kirkesamfunn

Historia

DELK on Norjan vanhin luterilainen vapaakirkko. Sen juuret ovat niissä kiistoissa, jota käytiin 1860-luvun Norjassa kouluopetuksesta. Monien vanhempien mielestä uskonnonopetus kouluissa ei enää ollut oikeanlaista. Nämä vanhemmat kuuluivat haugelaisiin ystäväjoukkoihin, jotka kamppailivat pietististen arvojen puolesta. Toukokuussa 1866 suuri joukko vanhempia Vestfoldin Ramnesissa otti lapsensa pois julkisista kouluista ja alkoi pitää näille omaa koulua. Lyhyen ajan sisällä samanlaisia yksityiskouluja syntyi naapurikyliin Våleen, Botneen, Andebuun, Stokkeen ja Sandariin. Myöhemmin kouluja oli myös Oslossa, Hortenissa, Tønsbergissä, Porsgrunnissa, Skienissä ja useissa muissa paikoissa. Aluksi ei ollut tarkoitus perustaa omaa kirkkoa, mutta ristiriitojen kirkon kanssa kasvaessa päädyttiin perustamaan oma kirkkokunta. Tässä kannustusta tuli erityisesti Elling Eielsen Vossista, joka oli ollut perustamassa luterilaista vapaakirkkoa Amerikkaan. Hän vieraili haugelaisten luona ja kehotti näitä käyttämään niitä oikeuksia, joita vuoden 1845 eriuskolaislaki heille tarjosi. Kirkko perustettiin nimellä  "Den evangelisk lutherske frikirkelige menighet i Jarlsberg grevskap med flere steder". Nykyinen nimi otettiin käyttöön vuonna 1951.
Aluksi uusi kirkko levisi tehokkaasti ja uusia seurakuntia ja kouluja syntyi. Myöhemmin kasvu hiipui ja kirkosta tuli melko sulkeutunut yhteisö. Viime vuosikymmeninä se on kuitenkin avautunut enenevässä määrin sekä lisännyt yhteistyötään muiden kristittyjen kanssa. Erityisesti lähetystyö on lisännyt yhteistyötä erilaisten lähetysjärjestöjen kanssa.

Hallinnollinen rakenne

DELKin korkein päättävä elin on kahden vuoden välein kokoontuva yleiskokous. Se koostuu johtokunnan ja neuvoston jäsenistä sekä seurakuntien valitsemista edustajista. Se vastaa DELKin yhteisistä asioista ja hyväksyy kirkkokunnan säännöt.
DELKin johtokuntaan kuuluu seitsemän jäsentä, jotka voivat olla miehiä tai naisia. Se vastaa DELKin talouden ja muun toiminnan organisoinnista ja hallinnasta. Yleiskokous valitsee johtokunnan puheenjohtajan ja muut jäsenet. Kirkkokunnan valvoja on johtokunnan pysyvä jäsen.
Neuvosto käsittelee oppiin ja kirkon pidemmän aikavälin kehitykseen ja valintoihin liittyviä kysymyksiä. Sen jäseniä ovat kaikki DELKin papit ja vanhimmat. Se kutsuu tehtäviinsä uudet papit ja lähetystyöntekijät. Valvoja johtaa neuvoston kokouksia.
Neuvosto kutsuu papit tietyn rekrytointijärjestyksen jälkeen, jonka jälkeen johtokunta vahvistaa päätöksen. Sekä papit että vanhimmat vastaavat seurakunnan paimentamisesta, mutta heillä on erilaiset tehtävät.

Valvoja

Valvoja toimii kirkkokunnan johtajana. Koko kirkkokunta osallistuu valvojan valintaan ja tämän vastuulla on DELKin hengellinen kaitsenta. Hän on vastuussa pappien, vanhimpien ja saarnaajien hengellisestä johtamisesta sekä on johtovastuussa kirkon hallinnossa, ollen johtokunnan pysyvä jäsen ja johtaen neuvoston kokouksia. Neuvosto nimittää varavalvojan, joka vastaa valvojan tehtävistä tämän poissa ollessa.

Seurakunnat

Seurakunnankokous on seurakunnan korkein elin. Seurakunnan toiminnallisesta johdosta vastaa vanhinten neuvosto, johon kuuluu pappi sekä yhdestä kolmeen vanhinta. Se on vastuussa seurakunnan julistuksesta, sakramenttien hoidosta ja sielunhoidosta sekä seurakunnan muun toiminnan suunnittelusta. He myös valvovat eri työaloja.
Vuonna 2018 DELKillä oli 12 seurakuntaa. Lisäksi se on perustamassa uusia seurakuntia Møren ja Romsdalin läänin sekä Raisin ja Alattion seudulle.

Koulut

DELK ylläpitää viittä kristillistä koulua, jotka ovat Bjerkely skole, Granly skole, Moe skole, Ryenberget skole Oslossa sekä Skauen kristelige skole.