google/wiki40b huggingface dataset:
Makeus

Makea on yksi viidestä perusmausta. Makea ärsyke saa aikaan mielihyvän tunnetta ihmisissä ja eläimissä. Elintarvikkeen makeus on usein verrannollinen sen sisältämiin sokereihin, sokerialkoholeihin ja synteettisiin makeutusaineisiin. 
Aistimus saa alkunsa makean aineen kiinnittyessä makureseptorin G-proteiiniin yhdistyneeseen osaan, joka laukaisee alayksiköiden tuoton. Alayksiköt aktivoivat edelleen uusia kemiallisia reaktioita, kuten toisiolähettejä tuottavia entsyymejä. Luonnolliset makeat aineet aktivoivat kemiallisen polun, joka sisältää syklisestä adenosiinimonofosfaatista (cAMP) riippuvaisen K⁺-kanavan rajoittamisen. Synteettiset makeutusaineet tästä poiketen tuottavat eri toisiolähetin IP₃, joka vapauttaa kalsiumia solujenvälisistä varastoista. Lopputulos kummassakin tapauksessa on silti sama – solun depolarisaatio ja välittäjäaineen vapautuminen.
Mieltymys makeaan ja siitä johtuva ajoittainen niin sanottu makeannälkä on havaittu osittain periytyväksi. Sitä vastoin mieltymys suolaiseen syntyisi ympäristön vaikutuksesta.

Synteettiset makeutusaineet

Käyttämällä synteettisiä makeutusaineita pyritään sokeripohjaisten tuotteiden makuun ja toiminnallisuuteen saavuttamalla toisaalta pienempiä energiasisältöjä, lievempiä glykeemisiä vaikutuksia sekä vähäisempiä negatiivisia vaikutuksia hampaiden hyvinvointiin ja ruoansulatuksen toimintaan. Synteettiset makeutusaineet ovat hyvinkin paljon luonnonsokeria makeampia. Makeutusaineet eivät useiden sokerien tapaan paranna tuotteen suutuntumaa, ja keinotekoisesti makeutettujen elintarvikkeiden makua kuvataankin usein "tyhjäksi". Yhdistelemällä erilaisia makeutusaineita elintarvikkeen makeus voidaan kuitenkin saada hyvin lähelle tavallisella sokerilla makeutettua. Leipomotuotteissa on tärkeää huomioida makeutusaineen lämmönkestävyys.
Asesulfaami-K, aspartaami, neotaami, sakariini, syklamaatti ja sukraloosi ovat erittäin makeita, niin kutsuttuja korkeaintensiteettisiä makeutusaineita. Korkeaintensiteettisiä makeutusaineita tarvitaan hyvin vähän tuotteen makeuttamiseksi. Näin voidaan myös välttää sokereilla makeuttamisesta johtuva korkea energiapitoisuus. Makeutusaineita, erityisesti korkeaintensiteettisiä, käytetään usein painonhallintatuotteissa.
Sakariini on vanhin synteettinen makeutusaine, ja sitä on käytetty 1900-luvun alusta asti. Sakariinilla on metallinen jälkimaku, minkä vuoksi sen käyttöä on vältetty joissain elintarvikkeissa. Asesulfaami-K:n käyttö on yleistynyt virvoitusjuomissa, koska sillä on vain vähän jälkimakua.

Luonnon makeutusaineet

Luonnossa kasvaa monenlaisia makeita yrttejä ja kasveja, jotka ovat sokeria hammasystävällisempiä. Esimerkiksi asterikasveihin kuuluvaa steviaa (lat. Stevia rebaudiana) tavataan luonnonvaraisena Paraguayssa ja Brasiliassa. Se ei sisällä sokerin tavoin ylimääräistä energiaa, vaikka onkin sokeria noin 200 kertaa makeampaa. Stevian käyttö makeutusaineena sallittu mm. USA:ssa, Japanissa sekä EU:ssa.
Rolf E. A. Nordström

Rolf Erik August Nordström (s. 7. syyskuuta 1947 Helsinki) on suomalainen kirurgian ja plastiikkakirurgian erikoislääkäri. Hän johtaa Helsinkiin perustamaansa "Professori Nordströmin plastiikkakirurgista sairaalaa". Aiemmin hän on toiminyt plastiikkakirurgian professorina norjalaisessa yliopistossa.
Nordstöm on kehittänyt hoitomuotoja hiussiirtoihin.

Harrastukset

Rolf Nordström harrastaa metsästystä. Hänellä on maatila Pernajassa.

Populaarikulttuurissa

Keväällä 2009 Nordstöm esiintyi MTV3:n Tanssii tähtien kanssa -ohjelmassa.

Artikkelit

Nordström on julkaissut satoja plastiikkakirurgian alan artikkeleja.
Ruperto Chapí

Ruperto Chapí (27. maaliskuuta 1851 – 25. maaliskuuta 1909) oli espanjalainen säveltäjä. Hän kuuluu yhdessä Tomás Bretónin kanssa zarzuelan tunnetuimpiin nimiin, mutta sävelsi myös oopperan Margarita la tornera (ensiesitys 1909).
Chapí syntyi Villenassa, Alicantessa, valencialaisen parturin pojaksi. Hän kuoli Madridissa 57-vuotiaana.
Jera Hänninen

Jera Hänninen (s. 1974 Seinäjoki) on suomalainen kirjailija, joka kasvoi lapsuus- ja nuoruusvuotensa Imatralla. Noista ajoista Hännisen sanotaan ammentaneen ainekset esikoisteokseensa Harakkapoikaan, joka julkaistiin vuonna 2006. Kirja käsittelee perheen konkurssia, koulukiusaamista ja seksuaalisen identiteetin etsintää.
Hänninen on opiskellut teologiaa.
April, and a Flower

Tausta ja julkaisu

8. maaliskuuta ilmoitettiin, että Chen tulisi julkaisemaan ensimmäisen soololevynsä huhtikuussa.   19. maaliskuuta EP:n nimi April, and a Flower, julkaisupäivä ja kansikuva paljastettiin. EP:n kolmen version ennakkotilaus avattiin samana päivänä.  21. maaliskuuta EP:n aikataulusta julkaistiin teaser-kuva.  Kappaleluottelo ja albumin tiedot julkaistiin 22. maaliskuuta .  
25. maaliskuuta laulajasta julkaistiin kolme teaser-kuvaa.  Maaliskuun 26. päivänä julkaistiin toiset kolme teaser-kuvaa.  Maaliskuun 27. päivänä julkaistiin EP:n highlight medley.  29. maaliskuuta julkaistiin kolme kuvaa laulajasta.  Samana päivänä julkaistiin "Beautiful Goodbye" -musiikkivideon ensimmäinen teaseri.  Maaliskuun 30. päivänä julkaistiin kaksi ylimääräistä teaser-kuvaa.  
Huhtikuun 1. päivänä julkaistiin kappaleen "Beautiful Goodbye" virallinen musiikkivideo ja EP-levy.  5. huhtikuuta julkaistiin vertikaalinen video "Beautiful Goodbye":sta.  Huhtikuun 8. päivänä julkaistiin visuaalinen video "Flower".  19. huhtikuuta julkaistiin "Beautiful Goodbye" -käsikirjoitettu video, jossa Chenin fanit osallistuivat kirjoittamalla sanoituksia paperille ja niistä tehtiin video  .

Mainonta

Huhtikuun 1. päivänä Chen piti tapahtuman, jossa hän puhui EP:n valmistusprosessista. Laulaja esitti myös pääkappaleen "Beautiful Goodbye" ensimmäistä kertaa.   Samana päivänä hän järjesti "Chen's April Busking" -tapahtuman Coex Artium Mallissa, jossa hän keskusteli fanien kanssa EP:n kustakin kappaleesta ja esitti kappaleet "Sorry Not Sorry" ja "Beautiful Goodbye".  Chen aloitti mainostamisen korealaisissa musiikkiohjelmissa viikon ajan 5. huhtikuuta 2019 alkaen.  Huhtikuun 6. päivänä laulaja piti fanitapahtuman Sinchonissä.  Huhtikuun 20. päivänä Chen järjesti fanitapahtuman Busanissa ja Daeguissa.
Alice Miller

Alice Miller (alk. Alicja Englard; 12. tammikuuta 1923 Piotrków Trybunalski, Łódźin voivodikunta, Puola – 14. huhtikuuta 2010 Saint-Rémy-de-Provence, Ranska) oli psykologi ja kirjailija, joka keskittyi työssään lasten kaltoinkohteluun ja sen aikuisiässä ilmeneviin seurauksiin.
Alicja Englard syntyi assimiloituneeseen juutalaisperheeseen. Perhe muutti Keski-Puolan Piotrków Trybunalskista sittemmin Varsovaan, jossa tytär kirjoitti ylioppilaaksi 17-vuotiaana vuonna 1940. Natsien miehitettyä Varsovan syyskuussa 1939 perhe joutui vuotta myöhemmin perustettuun Varsovan gettoon, mutta Alicja onnistui pääsemään getosta ja asettumaan väärän henkilöyden turvin asumaan Varsovan ns. arjalaisiin kaupunginosiin erään kristityn perheen hoiviin. Hän kävi silloin tällöin salaa getossa viemässä ruokaa perheelleen mutta ei pystynyt estämään heidän surmaamistaan. Itse hän selvisi hengissä sekä piileskelystä että vuonna 1944 puhjenneesta Varsovan kansannoususta.
Sotavuosina hän opiskeli kirjallisuustiedettä ja filosofiaa Varsovan salaisessa yliopistossa (puol. Tajny Uniwersytet Warszawski) ja sodan päätyttyä Łódźin yliopistossa.
Sveitsiläisten sodanjälkeisen avustusohjelman turvin hän saattoi muuttaa Baseliin vuonna 1946. Hän väitteli filosofian, psykologian ja sosiologian tohtoriksi Baselin yliopistossa vuonna 1953. Tänä aikana hän meni naimisiin ja muutti nimensä Alice Milleriksi.
Alice Miller opiskeli ja työskenteli psykoanalyysin parissa seuraavat 20 vuotta, kunnes 1973 alkoi kirjata ylös ajatuksiaan lapsen psykologisesta kehittymisestä. Hänen kolme ensimmäistä kirjaansa julkaistiin 1980-luvun taitteessa. Niissä hän toi tärkeimmän panoksensa mustasta pedagogiikasta (saks. schwarze Pädagogik) käytyyn keskusteluun.
Vuonna 1979 Miller lopetti psykoanalyysin harjoittamisen ja jatkoi työtään kirjoittamisen ja opettamisen parissa.
Vuonna 1986 Miller oli elämäntyönsä perusteella ehdolla Janusz Korczakin kirjallisuuspalkinnon saajaksi.
Vuonna 1988 Miller erosi psykoanalyyttisesta yhdistyksestä ja sen sveitsiläisestä jäsenjärjestöstä, koska oli tullut siihen tulokseen, että psykoanalyysi on rakennettu estämään potilaan lapsuuden aikaisten traumojen emotionaalinen (tunteiden tasolla tapahtuva) kohtaaminen. Millerin mukaan analyysin rakenne pohjautuu siihen, että Sigmund Freud ei koskaan uskaltanut itse kohdata omaa traumaattista menneisyyttään ja näin hänen oli pakko estää se potilailtaankin (Karkotettu tieto, Murra vaikenemisen muuri).
Alice Millerin puoliso oli puolalaissyntyinen sosiologi Andrzej (Andreas) Miller (26.5.1923–24.7.1999). Pariskunnalla oli kaksi lasta, Martin ja Julika. Avioliitto päättyi eroon 1960-luvun puolessavälissä.
Tyko Reinikka

Ura

Reinikka pääsi ylioppilaaksi vuonna 1908 ja opiskeli tämän jälkeen opettajakandidaatiksi vuonna 1913 ja sai kasvatusopin tutkinnon vuonna 1914. Hän työskenteli Värtsilän yhteiskoulun matemaattisten aineiden opettajana 1910–1914, minkä jälkeen Reinikka toimi Kansallis-Osake-Pankin Värtsilän konttorin johtajana 1917–1927 pitäen samalla myös opettajan virkansa Värtsilän yhteiskoulussa. Vuosina 1927–1932 Reinikka oli Kansallis-Osake-Pankin Jyväskylän konttorin johtajana. Konttorinjohtajan tehtävistä hän siirtyi Kansallis-Osake-Pankin johtokunnan jäseneksi vuosiksi 1932–1956.

Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

Sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä vuonna 1946 hänet tuomittiin kahdeksi vuodeksi vankeuteen. Hän joutui tavallaan vahingossa syytteeseen; Yrjö Soinin mukaan tämän aiheuttivat ne sotasyyllisyyslain pykälät, jotka mahdollistivat suurlähettiläs Toivo Kivimäen syytteeseen asettamisen. Reinikka voitiin asettaa syytteeseen, sillä hän oli kuulunut Linkomiehen hallituksen ulkoasiainvaliokuntaan ja hänen katsottiin siten olleen vastuussa hallituksen ulkopolitiikasta. Sota-aikana Reinikka tunnettiin kiihkeänä sotapolitiikan ja saksalaissuuntauksen kannattajana. Reinikan saksalaismielisyyden takia esimerkiksi marsalkka C. G. E. Mannerheim kieltäytyi osallistumasta tärkeisiin neuvotteluihin, joissa Reinikka oli läsnä, sillä pelkäsi tämän vuotavan salaisia tietoja Saksan Helsingin lähetystöön. 
Reinikka päästettiin ehdonalaiseen vapauteen 21. lokakuuta 1947 istuttuaan rangaistuksestaan vankilassa viisi kuudesosaa. 
Presidentti J. K. Paasikivi myönsi hänelle hyvityksenä vuonna 1951 ministerin arvon.
Knockout game

Knockout game (myös Knockout King tai Polar Bear Hunting) on Yhdysvalloista lähtöisin oleva ilmiö. Pelissä valitaan satunnainen uhri, joka on tarkoitus lyödä yhdellä iskulla tajuttomaksi. Suoritus voidaan myös kuvata kännykkäkameralla ja jakaa netissä. Ensimmäiset maininnat ilmiöstä ovat vuodelta 1992, ja se sai runsaasti mediahuomiota vuodesta 2013 alkaen.

Suomessa

MTV3 uutiset kertoi 7.10.2014 itähelsinkiläisestä enimmäkseen maahanmuuttajataustaisesta nuorisojengistä, joka on käyttänyt silmitöntä väkivaltaa sivullisiin ihmisiin.  Jengin käyttämään väkivaltaan on liittynyt peli, jossa pisteitä saa siitä, jos saa ensimmäisellä lyönnillä maahan, tai jos uhri on erityisen heikko tai arka.
Poliisin mukaan epäiltyjä tekijöitä on viitisenkymmentä ja rikoksia on kirjattu noin 70.
Cluster (avaruuslento)

ESAn Cluster-missio on Maan magnetosfääriä tutkiva avaruuslento. Englannin sana cluster on suomeksi parvi. Cluster-missio koostuukin neljästä satelliitista, jotka kiertävät Maata parvessa tehden samanaikaisesti mittauksia eripuolella magnestosfääriä.
Cluster-missio on osa kansainvälistä Aurinko-Maa-ohjelmaa (ISTP, International Solar-Terrestrial Programme), jossa yhteistyötä tekevät mm. ESA ja NASA.
Ensimmäisen kerran Cluster-satelliitit yritettiin laukaista Ariane 5-kantoraketin ensilennolla (Ariane-501) Kourousta 4. kesäkuuta 1996. Laukaisu päätyi raketin ohjausjärjestelmän virhetoiminnon takia tilanteeseen, jossa raketti räjäytettiin turvallisuussyistä.
ESA rakensi satelliitit uudelleen ja ne laukaistiin 16. heinäkuuta 2000 ja 9. elokuuta 2000  Baikonurin kosmodromilta kahdella Sojuz Fregat-kantoraketilla. Tätä missiota kutsutaan nimellä Cluster II. Sen toiminta päättynee vuonna 2009.
Laukaisut veivät satelliitit hyvin ellipisille radoille (apogeum 18000 km, perigeum 200 km). Kussakin satelliitissa oli 600 kg ajoainetta, jolla ne siirtyivät 19000 km - 119000 km korkeille kiertoradoille. Vuonna 2007 satelliitit lentävät alle 20 km:n etäisyydellä toistaan.

Satelliitit

Kunkin satelliitin muoto on kiekkomainen: korkeus 1,3 m, ja halkaisija 2,9 m. Satelliitit ovat spin-stabiloituja, ne pyörivät 15 rpm. Lankapuomien, joiden päissä tieteellisiä mittalaitteita pituus jopa 50 m. Tieteellisiä mittalaitteita 72 kg.
Satelliitin laukaisumassa oli 1200 kg, josta 650 kg oli ajoainetta. Sähkötehon kulutus 250 W. Tietoliikenne maahan 2000–262000 bittiä sekunnissa.
Satelliitit valmisti Dornier-yhtiö Baijerissa. Se on nykyisin nimeltään EADS Astrium GmBH.

Instrumentit

Kussakin satelliitissa on 11 tieteellistä mittalaitetta, jotka mittaavat varautuneita hiukkasia, sähkökenttiä ja magneettikenttiä.
Oulun yliopisto osallistui EWF- ja RAPID-instrumenttien rakentamiseen.
Simo Laurila

Simo H. Laurila (15. tammikuuta 1920 – 24. elokuuta 1996) oli suomalainen fotogrammetrian professori. Hän toimi Havaijin yliopiston geologian ja geofysiikan osaston professorina.
Yhdysvalloissa oli 1960-luvulla kolmessa neljästä arvostetusta geodesian tutkimuslaitoksesta suomalainen johtaja, ja yksi heistä oli Laurila.
Fancy Pants Adventures

Julkaisut

Peli on julkaistu erillisinä maailmoina.
Kolme maailmaa on julkaistu tähän mennessä. Ensimmäinen maailma julkaistiin 14.3.2006, maailma 2 9.1.2008 ja maailma 3 5.4.2012.  Brad Borne teki myös Fancy box -nimisen pelin, jossa on suurimmaksi osaksi pelaajien itsetekemiä tasoja. Brad Borne ilmoitti aloittavansa työskentelyt maailma 3:sen kanssa vuonna 2009, mutta alkoikin ennen pelin ilmestymistä työskennellä konsoliversion parissa. Konsoliversion kehittivät Brad Borne ja Over the Top Games ja se julkaistiin EA 2D:n toimesta Playstation Networkiin 19.4.2011 ja Xbox Live Arcadeen 20.4.2011.

Pelaaminen

Pelin pelattava hahmo on Fancy Pants Man, jota pelaaja ohjaa. Hahmoja ohjataan avoimilla tasoilla, jotka sisältävät esteitä ylitettäväksi ja vihollisia väistettäväksi tai tuhottavaksi. Vihollisia ovat esimerkiksi hämähäkki, etana ja asetta kantava hiiri.
Pelin moninpeli tuki on vain tietyillä alustoilla.
Syöksyvirtaus

Syöksyvirtaus on kuuro- tai ukkospilvestä laskeva voimakas, kylmä ilmavirtaus, joka saa lisää voimaa sateen haihtumisen jäähdytysvaikutuksesta. Se voi olla joskus niin voimakas, että se kaataa puita tai jopa vaurioittaa rakennuksia. Se liittyy tavallisesti nimenomaan ukonilmaan. Syöksyvirtauksia on kuitenkin havaittu myös silloin, kun ei sada lainkaan tai vain hiukan. Tällöin lähes kaikki pilvessä syntyneet sadepisarat ovat ehtineet haihtua syöksyvirtauksen syntyvaiheessa eivätkä ne saavuta maanpintaa. Syöksyvirtauksen etureunaa kutsutaan puuskarintamaksi, johon liittyy joskus tornadomaisia gustnadoja eli puuskarintamapyörteitä.
Syöksyvirtauksessa tuulen nopeus voi olla jopa 50 m/s, ja se aiheuttaa samankaltaista mutta heikompaa tuhoa kuin tornado jopa satojen neliökilometrien alueella. Sen tuhot tunnistaa samaan suuntaan kaatuneista puista; trombi kaataa puut sikin sokin. Yksi syöksyvirtaus kestää joitakin minuutteja.
Syöksyvirtaus syntyy, kun sadepisarat tulevat pilven alapuolella kuivaan ilmaan ja haihtuvat. Haihtuminen sitoo energiaa, joka jäähdyttää ilmaa. Jäähtynyt ilma on ympäristöään tiheämpää, jolloin se putoaa alaspäin. Maanpinnan kohdatessaan ilmavirtaus kääntyy vaakasuuntaiseksi. Haihtumisen lisäksi jäähtymistä lisää mahdollisten rakeiden sulaminen, joka myös sitoo energiaa. Koska tyypillisesti koko sade- ja virtausjärjestelmä on liikkeessä ja tuuli erilaista eri korkeuksilla, laskeutuva ilma voi tuoda mukanaan myös horisontaalista liikemäärää ylemmistä ilmakerroksista.

Kuuluisia syöksyvirtauksia Suomessa

Asta-myrskyn aikana vuonna 2010 syöksyvirtaukset kaatoivat metsää laajoilta aloilta. Vuoden 2010 Sonisphere-musiikkifestivaaleilla Porissa tapahtui syöksyvirtaus, joka aiheutti paljon vahinkoja, ja yksi ihminen kuoli vammoihin sairaalassa neljän päivän kuluttua. Kymmeniä muita ihmisiä loukkaantui lievästi. Sonisphereen iskenyt myräkkä tuhosi myyntikojujen ja telttojen lisäksi toisen päälavan tukirakenteita aiheuttaen sortumisvaaran, minkä jälkeen esiintymiset sillä lavalla peruttiin.
Brandon Manning

Ura

Ennen ammattilaisuransa alkua Manning pelasi juniorijääkiekkoa Western Hockey Leaguessa Chilliwack Bruinsin paidassa. Hän edusti joukkuetta vuosien 2007–2011 ajan. Ensimmäisen kauden aikana Manning pelasi Bruinsissa vain kuusi ottelua loppukauden aikana hänen pelattua alkukauden British Columbia Hockey Leaguessa Prince George Spruce Kingsin joukkueessa 58 ottelun ajan. Kolmella seuraavalla kaudella Manning keräsi jokaisella tilastoihinsa yli 100 rangaistusminuuttia. Yhteensä hän pelasi Bruinsissa 200 ottelua, joissa teki 45 maalia ja 91 syöttöpistettä eli yhteensä 136 tehopistettä. Rangaistusminuutteja kertyi 415. Pudotuspeleissä hän teki 15 ottelussa yhden maalin ja seitsemän tehopistettä sekä keräsi 22 rangaistusminuuttia.
23. marraskuuta 2010 Manning solmi kesken kauden Chilliwackissa pelatessaan NHL-sopimuksen Philadelphia Flyersin kanssa. Tämän jälkeen hän pelasi vielä kauden 2010–2011 loppuun Bruinsissa.
8. maaliskuuta 2012 Manningin pelattua 32 ottelua AHL:n puolella Adirondack Phantomsissa, hänet nostettiin Flyersin NHL-kokoonpanoon korvaamaan loukkaantunutta Pavel Kubinaa. Hän teki debyyttinsä samana päivänä kotiottelussa Florida Panthersia vastaan. Manning pelasi Flyersin paidassa neljä pisteetöntä ottelua, jonka jälkeen hänet lähetettiin takaisin farmiin. Phantomsissa hän pelasi 46 ottelua ja teki niissä kuusi maalia sekä 19 tehopistettä. Kauden 2012–2013 aikana Manning pelasi AHL:n tähdistöottelussa.
Elokuun lopulla 2013 Manning ja Flyers solmivat yhden vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2013-2014 Manning pelasi Adirondackissa, josta häntä ei NHL-kokoonpanoon nostettu kauden aikana. Hän pelasi Phantomsissa 73 ottelua ja teki niissä kahdeksan maalia sekä 23 syöttöpistettä eli yhteensä 31 tehopistettä. Hän keräsi kauden aikana 231 rangaistusminuuttia ja oli AHL:n viidenneksi eniten jäähyjä istunut pelaaja.
27. elokuuta 2014 Manning teki yksivuotisen jatkosopimuksen Flyersin kanssa. Kauden 2014–2015 aikana hän pääsi jälleen pelaamaan NHL:n puolella, kun puki Flyersin paidan ylleen 11 ottelussa. Hän syötti niissä kolme osumaa ja istui seitsemän minuuttia jäähyllä. AHL:ssä syntyi 60 ottelussa 11 maalia ja 43 tehopistettä. Jäähyminuutteja kertyi 150. Manning valittiin kauden aikana toisen kerran urallaan pelaamaan AHL:n tähdistöottelussa.
Huhtikuussa 2015 Manning jatkoi sopimustaan Flyersin kanssa jälleen vuodella.
All My Loving

All My Loving on brittiläisen The Beatles -yhtyeen albumilla With the Beatles julkaistu kappale vuodelta 1963. Kappaleen sävelsi ja sanoitti Paul McCartney, vaikkakin sen tekijäksi on yhtyeen tavan mukaisesti merkitty Lennon/McCartney. McCartney kertoo saaneensa laulun sanat päähänsä runona partaa ajaessaan ja sävellystyön hän teki vasta myöhemmin. 
Kappale julkaistiin singlenä vain muutamassa maassa, Pohjoismaat mukaan lukien, ja se nousikin listaykköseksi Suomessa. 
Suomenkieliset sanat lauluun nimellä ”Kaikki rakkauteni” teki Kari Kuuva, ja sen levyttivät ensimmäisinä Eero & Jussi. Oman parodisen versionsa siitä tekivät Teijo Joutsela ja Kullervo Linnan Humppa-Veikot.
Jouttijärvi (Mänttä-Vilppula)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,1 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Elänteen valuma-alueella (35.37), jonka Haapaojan valuma-alueeseen (35.374) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118 metriä mpy.
Moraalikato

Vakuutukset

Palovakuutuksen ottaneen henkilön ei kannata vältellä paloja yhtä huolellisesti kuin muiden. Ylipäänsä vakuutuksen ottaneen henkilön ei kannata vältellä vakuutettua riskiä niin huolella kuin olisi yhteiskunnallisesti järkevää.
Autovakuutuksen bonusjärjestelmä korjaa tätä ongelmaa tekemällä vakuutuskorvauksista tavallaan lainamuotoisia. Osmo Soininvaara on esittänyt samantapaista järjestelmää työttömyysvakuutukseen. Sosiaalivakuutuksissa on tyypillisesti samanlainen moraalikato-ongelma kuin muissakin vakuutuksissa.
Koska ihmiset ovat yleensä riskinkarttajia, vakuutusten ottaminen vakavimpien seurausten riskeille voi olla järkevää moraalikadosta ja vakuutusten transaktiokustannuksista huolimatta.

Sääntely

Jos valtio korvaa tulvavahinkoja, tulvavaara-alueille rakennetaan enemmän kuin olisi järkevää. Jopa pakollinen tulvavahinkovakuutus tuottaisi oikean määrän rakentamista, koska vakuutusyhtiöiden kannattaa mitoittaa vakuutusmaksu alueen riskin mukaisesti, mutta tulvavahinkokorvausten tavoin se heikentäisi kannustinta varautua tulviin niillä tavoilla, joita vakuutusyhtiöt eivät osaa käyttää vakuutusmaksun määräytymisperusteina.
Jos valtio auttaa isoja tappioita tehneitä yrityksiä pelastuspaketeilla "pelastaakseen työpaikkoja", yritykset ottavat enemmän riskejä kuin olisi yhteiskunnallisesti järkevää ja ammattiliitot eivät mitoita vaatimuksiaan konkurssiriskiä pienentävällä tavalla.
Moraalikatoa syntyy myös implisiittisissä sopimuksissa. Esimerkiksi Soneran 2000-luvun riskisijoitusten tai pankkikriisin syvyyttä on usein selitetty moraalikadolla, koska riskinottaja on tiennyt julkisen vallan takaavan rahallisesti vahingot.
Jos pankin katsotaan olevan "liian iso kaatumaan", sen kannattaa ottaa enemmän riskejä. Viimeisten 20 vuoden aikana kaikki pankkikriisit onkin hoidettu veronmaksajien kustannuksella. On myös sanottu, että jos mikä tahansa yritys on "liian iso kaatumaan", se on silloin ylipäänsä liian iso, ja se tulisi pilkkoa osiin moraalikadon välttämiseksi sekä kilpailun edistämiseksi.
Ammoniumnitraatti

Käyttö

Ammoniumnitraatin massasta on 34 % typpeä. Suuren typpipitoisuutensa vuoksi se on erityisen hyvä typpilannoite, ja sitä käytetään erityisesti sellaisilla mailla, joissa on jo entuudestaan fosforia riittävästi tai johon sitä saadaan karjanlantaa levittämällä. Pelkästään lannoitteena sitä käytetään maailmanlaajuisesti
noin 20 miljoonaa tonnia vuodessa.

Vaarat

Kuumennettaessa ammoniumnitraatti hajoaa kaasumaisiksi aineiksi, jolloin vapautuu myös happea ja typpioksiduulia. Se onkin voimakas hapetin, ja jos se joutuu kosketuksiin palavan orgaanisen aineen kanssa, seurauksena voi olla räjähdys. 
Räjähdysvaaran vuoksi lannoitteena käytettävää ammoniumnitraattia usein laimennetaan sekoittamalla siihen muita aineita, jolloin typpipitoisuus vähenee 28 %:iin. Puhtaalle ammoniumnitraatille Tukes on antanut ankaria varastointimääräyksiä.
Kuuluisia onnettomuuksia on mm. 1947 tapahtunut Texas Cityn onnettomuus, jossa ammoniumnitraattilastissa ollut laiva räjähti.
Kansanrintama Suomessa

Käsite kansanrintama on ollut maailmalla käytössä 1930-luvulta alkaen kuvaamassa keskustalaisten ja vasemmistolaisten puolueiden yhteistyötä oikeistoa, erityisesti äärioikeistoa, vastaan. Suomen politiikassa käsitettä on käytetty vaihtelevassa määrin toisen maailmansodan jälkeisenä aikana.
On esitetty eriäviä mielipiteitä siitä, mitä Suomen hallituksia voidaan kutsua kansanrintamiksi. Mikäli kansanrintamaksi katsotaan jokainen sellainen hallitus, johon osallistuvat kaikki vasemmistopuolueet sekä puolueita keskustasta, niin Suomessa ovat hallinneet kansanrintamahallitukset vuosina 1944–48, 1966–71 ja 1975–82. Toisaalta voidaan myös väittää, että jos kansanrintaman tarkoitus on keskustan ja vasemmiston yhteistyöhön nojaten torjua oikeiston aiheuttama uhka demokraattiselle oikeusvaltiolle, niin yhtäkään Suomen sotienjälkeisen ajan hallituksista ei voida kutsua kansanrintamaksi sanan alkuperäisessä merkityksessä.