Scharnhorst (1936)

Ensimmäinen purjehdus 21.–27. marraskuuta 1939

Scharnhorst lähti sisaraluksensa Gneisenaun johtamana merelle 22. marraskuuta vastaisena yönä. Taisteluristeilijät purjehtivat kohti Färsaarten vesiä ja niiden saattajina alkumatkasta olivat kevyet risteilijät Leipzig ja Köln sekä hävittäjät Z11 Bernd von Arnim, Z12 Erich Giese ja Z20 Karl Galster. Retken tarkoituksena oli Etelä-Atlantilla olevan Admiral Graf Speen toiminnan tukeminen vetämällä Britannian laivaston raskaat yksiköt Pohjois-Atlantille.
Scharnhorst havaitsi 23. marraskuuta 1939 kello 16.07 Britannian kuninkaallisen laivaston apuristeilijän HMS Rawalpindin (16 697 brt). Seuranneessa yhteenotossa Rawalpindi upposi. Taisteluristeilijät poistuivat englantilaisten kevyiden risteilijöiden HMS Newcastlen ja HMS Delhin saapuessa kello 19.15.
Taisteluristeilijät palaavat Wilhelmshaveniin 27. marraskuuta kierrettyään niitä jahtaavan Britannian Kotilaivaston Shetlannin ja Bergenin välistä.

Operaatio Nordmark 20. helmikuuta 1940

Taisteluristeilijät Scharnhorst, sen sisaralus Gneisenau ja raskas risteilijä Admiral Hipper sekä kaksi hävittäjää suorittavat Britannian kauppamerenkulkuun kohdistetun iskun Pohjanmerelle 20. helmikuuta 1940. Retki ulottuu aina Shetlannin ja Norjan väliselle alueelle saakka, mutta se ei tuota merkittäviä tuloksia.

Operaatio Juno 4.–10. kesäkuuta

Operaatio Junoon osallistui taisteluristeilijät Scharnhorst ja Gneisenau, raskas risteilijä Admiral Hipper ja hävittäjät Karl Garlster, Hans Lody, Erich Steinbrink ja Hermann Schoemann. Alusten tehtävänä oli Dietlin joukkojen tukeminen häiritsemällä liittoutuneiden merikuljetuksia Narvikin ja Harstadin väliselle alueelle ja sieltä pois.
Saksan radiotiedustelu ilmoitti 7. kesäkuuta merellä tapahtuvan vilkasta radioliikennettä brittien Harstadin tukikohdan ja merellä olevan laivasto-osaston välillä. Saksalaisalukset siirtyvät Harstadin korkeudelle kaukana rannikosta ja tankkaavat kohtaamastaan merivoimien säiliölaivasta tankkinsa täyteen.
Osasto upotti matkalla operaatioalueelle 8. kesäkuuta Narvikista pohjoiseen joukkojenkuljetusalus Orient Linen Oraman (kapteeni Sherburne, 19840 t), British Oil Shipping Companyn Oil Pioneerin (5666 brt) (67°44′N, 003°52′E ), Van Dyck sekä sukellusveneentorjuntatroolari HMS Juniperin. Evakuointiin liittyvien joukkojenkuljetusten jäätyä löytymättä osasto jakautuu kahtia. Taisteluristeilijät purjehtivat kohti pohjoista ja Admiral Hipper hävittäjien tukemana kohti Trondheimia tukemaan Dietlin vuoristojääkäreitä taistelussa.
Scharnhorstin tähystäjä havaitsee 8. kesäkuuta iltapäivällä taivaanrannassa lentotukialus HMS Gloriousin saattajineen. Taisteluristeilijöiden raskaat tykit upottavat lentotukialuksen, joka ei kyennyt lähettämään lentokoneitaan ilmaan. Saattajina toimineet hävittäjät HMS Acasta ja HMS Ardent upposivat myös yrittäessään estää lentotukialuksen tuhon. Ennen uppoamistaan HMS Acastan onnistuu laukaista torpedo, joka osuu Scharnhorstiin vaurioittaen alusta pahoin. Aluksen kylkeen repeää 12 kertaa neljän metrin suuruinen aukko kolmostornin kohdalle. Alukseen vuotaa 2500 tonnia vettä ja 48 miehistönjäsentä kuolee. Scharnhorst joutuu keskeyttämään risteilyn ja vetäytymään Trondheimiin korjattavaksi.
Scharnhorst saapuu 20. kesäkuuta Kieliin telakalle lopullisia korjauksia varten. Alus viipyy telakalla lokakuuhun saakka.

Brestissä

Scharnhorstiin savupiipputasannetta jatketaan, jotta voidaan asentaa tasanteelle 20 millimetrin neliputkinen ilmatorjuntatykki. Lisäksi asennetaan 20 millimetrin ilmatorjuntatykkejä katapulttitasanteen valonheitinten tilalle.
Scharnhorst siirretään Brestistä La Palliceen Gneisenaun saatua Brestin satama-altaassa osuman torpedohyökkäyksessä. Scharnhorstiin osuu 24. heinäkuuta 5 pommia, jotka aiheuttavat aluksella runsaasti vaurioita.

Operaatio Fronttheater 11. tammikuuta 1943

Scharnhorst siirtyy Pohjois-Norjaan yhdessä raskaan risteilijän Prinz Eugenin sekä kolmen hävittäjän kanssa. Alukset kuitenkin havaitaan ja ne palaavat takaisin.

Operaatio Paderborn 8.–24. maaliskuuta 1943

Scharnhorstin siirto Pohjois-Norjaan alkoi Lyypekin satamasta 6. maaliskuuta 1943. Alus ankkuroitui 9. maaliskuuta Narvikin lähelle Bogenlahteen. Bogenvuonoon saapui muutaman seuraavan päivän aikana taistelulaiva Tirpitz sekä raskas risteilijä Lützow. Alukset lähtivät purjehtimaan kohti pohjoista hieman ennen keskiyötä 22. maaliskuuta ja saapuivat aamuyön tunteina 24. maaliskuuta Altavuonoon.

Operaatio Sizilien 6.–9. syyskuuta 1943

Taistelulaiva Tirpitzin johtama laivasto-osasto, jonka muina aluksina olivat Scharnhorst sekä kolme hävittäjälaivuetta, lähtee Altavuonosta merelle 6. syyskuuta 1943. Osaston tehtävänä oli tuhota liittoutuneiden Huippuvuorilla olevat tukikohdat ja siksi hävittäjille oli kyydissä yksi pataljoona alppijääkäreitä .
Scharnhorst suojaa kahden hävittäjälaivueen aluksia näiden laskiessa maihin alppijääkärit Adventslahdessa. Maajoukot tuhoavat sähkö- ja vesilaitoksen ja alukset tuhoavat tykein rannassa olevat varastot ja linnoitteet.
Saksalainen laivasto-osasto palaa Altavuonoon 9. syyskuuta.