Pohjois-Korean kriisi 2017

Vuosina 2015–2017

Pohjois-Korean ydinaseohjelma eteni nopeasti kun vuonna 2016 Pohjois-Korea kokeili ensi kertaa kohtalaisella menestyksellä sukellusveneestä laukaistavaa ohjusta. Kesällä 2017 maa laukaisi mannertenvälisen ohjuksen, jolla se saattoi uhata Yhdysvaltoja. Pohjois-Korean pelotteen sinetöi syksyn ydinkoe, joka oli melko varmasti vetypommi.
Ohjuksien kehittelyn arveltiin tuolloin vieläkin olevan hieman kesken, ja vievän noin vuoden pari.

Kriisin alku

Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-Un ilmoitti uudenvuodenpuheessaan, että maan mannertenvälinen ohjus on melkein valmis. 
Pohjois-Korea laukaisi 13.2.2017 keskimatkan Pukguksong 2-ohjuksen. Yhdysvaltain vasta valittu presidentti Donald Trump tuomitsi ohjuskokeen, koska katsoi sen uhkaavan Japanin turvallisuutta. 
Kiina liittyi maaliskuussa YK:n pakoterintamaan, kun kielsi hiilen tuonnin Pohjois-Koreasta. 
Pohjois-Korea arvosteli ankarasti Kiinaa siitä, että se koettaa estää Pohjois-Koreaa kehittämästä ydinaseita. 
Yhdysvallat vaati YK:ssa tiukempia pakotteita Pohjois-Koreaa vastaan. Yhdysvaltain laivasto ja sukellusvene liikkuivat Pohjois-Korean lähellä. Maa sijoitti THAAD-torjuntaohjuksia Etelä-Koreaan. Näiden tehoa tositilanteessa ei tiedetty. Huhtikuussa pelättiin sodan syttyvän Yhdysvaltojen ja Pohjois-Korean välille, mutta sitä ei silti pidetty todennäköisenä. Trump sanoi maan olevan valmis toimimaan yksin Pohjois-Korean suhteen, jos Kiina ei auta kriisin ratkaisussa. Pohjois-Korean huhtikuun ohjuskokeet pelottivat Japania. Kiina ja Etelä-Korea sopivat huhtikuussa toimista Pohjois-Korean ohjusohjelmaa vastaan. 
Trump sanoi toukokuussa haluavansa tavata Pohjois-korean johtajan Kim Jong-Unin.

Mannertenväliset ohjukset, vetypommi ja öljynvientikielto

Kesällä 2017 Pohjois-Korea teki pari ohjuskoetta, jotka olisivat voineet kantaa ainakin Alaskaan, mahdollisesti jopa kaikkialle Yhdysvaltoihin  . 
Yhdysvaltain presidentti Trump uhkasi elokuussa 2017 Pohjois-Koreaa "tulella ja raivolla", jos se uhkailee Yhdysvaltoja. YK määräsi Pohjois-Korealle uusia pakotteita. Myös Kiina oli pakoterintamassa mukana.  Maiden johtajat kävivät elo-syyskuussa kiivasta sanaharkkaa: Kim oli Trumpin mielestä "pieni rakettimies" ja Tump Kimin mielestä "vanha yhdysvaltalaishöppänä". 
3.9.2017 Pohjois-Korea teki ydinkokeen, jonka räjähdysvoima oli jopa 200–300 kt. Maa väitti sitä ohjuksen taistelukärjeksi sopivaksi vetypommiksi.
Myös Kiina oli mukana Pohjois-Korean vastaisissa pakotteissa. Venäjän varaulkoministeri sanoi marraskuussa 2017 pakotteiden luovan humanitaarisia ongelmia. 
28. marraskuuta Pohjois-Korea kokeili mannertenvälistä Hwasong-15-ohjusta, jonka kantama on 13 000 km. YK:n turvallisuusneuvosto kokoontui kriisin takia. Pohjois-Korea ilmoitti olevansa vastuullinen ydinasevaltio. Yhdysvallat vaati meriliikenteen katkaisemista Pohjois-Koreaan. Yhdysvaltain sotilasedustaja sanoi, että Hwasong 15 on epätarkka, ja että sen kärki ei tullut kokeessa ehjänä merenpinnan tasolle asti. Tällöin Pohjois-Korealla ei olisi ollut vielä marraskuussa 2017 todellista kykyä iskeä Yhdysvaltoihin.
22. joulukuuta YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyi yksimielisesti päätöslauselman, jossa se tuomitsi Pohjois-Korean toimet ja päätti uusista pakotteista maata kohtaan. Pakotteilla estetään raakaöljyn ja öljytuotteiden vienti Pohjois-Koreaan ja vaikutetaan pohjoiskorealaisten vierastyöläisten asemaan jäsenvaltioissa.

Jännitteiden lievenemistä

Vuoden 2018 alussa Pohjois-Korean ja Yhdysvaltojen välinen jännite lieveni mm olympialaisten takia. Kim halusi diplomatiaa Etelä-Korean kanssa. Pohjois-Korean johtaja kävi Kiinassa.  Pohjois-Korean johtaja Kim kutsui Trumpin tapaamiseen. Yhdysvallat ja Korea suunnittelivat maaliskuun lopusta lähtien 2018 maiden johtajien huippukokousta. Tähän liittyen mm Yhdysvaltain tuleva ulkoministeri Mike Pompeo kävi Pohjois-Koreassa.
Pohjois-Korean ja Etelä-Korean johtajien välille avattiin suora puhelinyhteys, "kuuma linja". 
Pohjois-Korea lupasi keskeyttää huhtikuussa 2018 ohjusten ja ydinaseiden testauksen. Yhdysvaltain presidentti Trump kiitteli alussa Pohjois-Koreaa. Mutta myöhemmin Trump totesi konfliktin ratkaisun olevan kaukana. Tarkkailijoiden mielestä Pohjois-Korean liennytyspuheet saattoivat olla kylmäveristä taktiikkaa

Kimin ja Trumpin tapaaminen

Kim Jong Un ja Donald Trump tapasivat Singaporessa 12. kesäkuuta 2018. He sopivat alustavasti pyrkimyksestä kohti ydinaseetonta Korean niemimaata ja Yhdysvaltain sotaharjoitusten lopettamisesta. Mutta tämä oli vasta hatara alku. Trump sanoi luopuvansa sotaharjoituksista, koska nämä maksavat. mutta toisaalta Yhdysvaltain ulkoministeri sanoi, että Yhdysvallat suostuu vain täyteen ydinaseriisuntaan. Kim lupasi aloittaa ydinaseista luopumisprosessin nopeasti. 
Kiinan, Etelä-Korean ja Japanin johtajat suhtautuivat kokoukseen myönteisesti. Kriitikot katsoivat Trumpin antaneen myönnytyksiä Pohjois-Korealle ilman vastamyönnytyksiä. Todellista edistystä ydinaseriisunnassa ei tapahtunut. Kukaan ei tiennyt, käynnistyisikö liennytys. Koreoiden välinen rauhansopimus oli yhä solmimatta. Niinpä kriisi ei ollut vieläkään päättynyt. Mutta Pohjois-Korean johtajan oli määrä tavata tulevaisuudessa ainakin Putin ja Japanin pääministeri.

Neuvottelut umpikujaan

Pohjois-Korea kiersi öljynvientirajoituksia ja jatkoi aseohjelmaansa. Ainakin yksi venäläisyhtiö salakuljetti Pohjois-Koreaan. Heinäkuussa Yhdysvallat yritti turhaan ajaa YK:ssa läpi uusia pakotteita. Venäjän ja Kiinan vastustus jäädyttivät uudet pakotteet puoleksi vuodeksi. Pohjois-Korea vaati Yhdysvalloilta pakotteiden höllentämistä ja virallista rauhansopimusta Yhdysvaltain kanssa. Yhdysvallat vaati Pohjois-Koreaa luopumaan pian osasta ydinaseistaan. Sen edustajat väittivät Pohjois-Korean jatkavan salassa aseohjelmaansa. Näin neuvottelut olivat elokuun puolivälissä 2018 umpikujassa.