Veikkaus (entinen yritys)

Historia

25. toukokuuta 1940 Urho Rinne teki Työväen Urheiluliiton (TUL) liittotoimikunnan kokouksessa ehdotuksen neuvottelusta muiden urheilujärjestöjen kanssa veikkaustoiminnan aloittamiseksi. Neuvottelutilaisuus järjestettiin Suomen Pankissa kuukautta myöhemmin. Neuvotteluihin osallistuivat TUL, Suomen Valtakunnan Urheiluliitto ja Suomen Palloliitto. Kokouksessa päätettiin muodostaa toimikunta, jonka johtajaksi valittiin Jukka Rangell. Järjestöt allekirjoittivat 17. heinäkuuta uuden veikkausyhtiö Oy Tippaustoimisto Ab:n yhtiösopimuksen. Kaksi päivää myöhemmin kauppa- ja teollisuusministeriö vahvisti yhtiön yhtiöjärjestyksen. Yhtiön perustava kokous pidettiin Olympiastadionilla 25. heinäkuuta. Presidentti Kyösti Kallio allekirjoitti urheiluvedonlyönnin sallivan asetuksen elokuussa, ja yhtiö sai toimiluvan 6. syyskuuta. Vuonna 1941 yrityksen nimeksi muutettiin Oy Veikkaustoimisto Ab. Ensimmäisenä pelinä 1940 syyskuussa alkoi Vakioveikkaus. 1960-luvulla aloitettiin tasapeliveikkaus, joka myöhemmin kuitenkin lopetettiin.
Suuri mullistus Veikkauksen toiminnassa tapahtui vuonna 1971, kun Lotto alkoi. Lotto on perustamisestaan asti ollut Veikkauksen suosituin peli. Vuonna 1978 Loton yhteyteen tuli Jokeri. Tammikuussa 1981 Veikkaus aloitti Ässä- ja Casino-arpojen myynnin. Vuotta myöhemmin Veikkaus sai Hippokselta järjestettäväkseen ravien V5-pelin.  
1990-luvulla Veikkauksen pelitarjonta kasvoi voimakkaasti. Vuosikymmenen alussa tarjolla oli kuusi peliä ja vuosikymmenen lopulla jo 17. Vuonna 1993 perinteinen Lotto sai rinnalleen yhteispohjoismaisen Viking Loton. Samana vuonna koettiin suuri uudistus suomalaisessa rahapelikentässä, kun Veikkaus aloitti urheiluvedonlyönnin järjestämisen Pitkä­vedolla; vuotta myöhemmin alkoivat Tulosveto ja Voittajavedot. Vuonna 1998 vedonlyönnin tuotevalikoima laajeni Veikkauksen kehittämän Moni­vedon myötä. Vuosikymmenen aikana pelaaminen myös laajeni veikkausasiamiehiltä myös internetin ja puhelimen välityksellä tapahtuvaksi toiminnaksi. Veikkauksen viimeisenä toimintavuotena lähes puolet (48,3 %) liikevaihdosta tuli digitaalisista myyntikanavista.
2000-luvulla kasvu jatkui uusien tuotteiden myötä. Vuonna 2002 alkoi päivittäin arvottava Keno. Vuonna 2005 perinteisten raha-arpojen rinnalle tulivat Veikkaus.fi-verkkosivustolla pelattavat nettiarvat. Vuonna 2006 Jokeri muuttui viikoittaisesta kahdesti viikossa arvottavaksi: Lauantai-Jokeri ja Keskiviikko-Jokeri. Marraskuussa 2009 jokeripelejä uudistettiin siten, että voittojen määrä seitsenkertaistui. Samalla jokeriarvontaan otettiin mukaan jokerihahmo. Vuodenvaihteessa 2011–2012 Veikkaus luopui V5- ja V75-peleistä, jotka siirtyivät Fintoton vastuulle arpajaislakiuudistuksen myötä. Vuonna 2012 Veikkaus toi markkinoille monikansallisen pottipelin, Eurojackpotin, jossa päävoitot voivat nousta 90 miljoonaan euroon asti.
Veikkaus julkaisi Veikkaaja-lehteä (nimi aikaisemmin myös Veikkaus-Lotto) vuoden 1945 lopulta vuoteen 2002, jolloin se siirtyi SanomaWSOY Oyj:n omistukseen.
Syyskuussa 2010 Veikkaus uudisti verkkopelipalvelunsa ja esitteli kaksi uutta peliä, eBingon ja kerran tunnissa arvottavan Syke-pelin. Vuonna 2011 herätti keskustelua Loton uudistus, kun lottorivin hinta kallistui ja voittoluokkien määrä kasvoi.
Veikkaus Oy:n toimitusjohtajana toiminut Risto Nieminen ilmoitti huhtikuun lopulla 2012 jättäytyvänsä tehtävästä vuoden 2012 lopussa. Helsingin Sanomien tietojen mukaan Nieminen sai potkut, minkä hän itse kiisti ja kertoi lähdön olleen neuvottelun tulos.
Kesäkuussa 2015 Veikkaus ja KHL-joukkue Helsingin Jokerit solmivat kaksivuotisen yhteistyösopimuksen.

Veikkauksen tuotonjako

Opetus- ja kulttuuriministeriö jakaa Veikkauksen tuotosta varoja suomalaiselle kulttuurille eduskunnan säätämän jakosuhdelain mukaisesti. Lain mukaan veikkausvoittovaroista taiteen edistäminen sai 38,5 %, urheilu ja liikuntakasvatus 25 %, tieteen edistäminen 17,5 % ja nuorisotyön edistäminen 9 %. Lisäksi ministeriön vapaaseen harkintaan jäi 10 %, jonka käyttö määriteltiin vuosittain erikseen. Alkuun veikkausvarat jaettiin urheilun ja liikuntakasvatuksen kesken. Vuonna 1953 veikkausvaroja jakamaan tulivat lisäksi tiede, taide ja nuorisotyö.
Vanha Veikkaus saavutti 2 204,5 miljoonan euron liikevaihdon viimeisenä toimintavuonnaan 2016, joka on yhtiön historian korkein. Edellisvuodesta kasvua oli 109,2 miljoonaa euroa (+5,2 %). Veikkauksen tilikauden tulos oli 582,6 miljoonaa euroa (+8,5 %), jonka Veikkaus luovutti opetus- ja kulttuuriministeriölle jaettavaksi suomalaiselle taiteelle, liikunnalle, tieteelle ja nuorisotyölle. 
Veikkaus maksoi vuonna 2013 arpajaisveroa yhteensä 99,8 miljoonaa euroa (+1,1 %). Veikkaus ei ole arvonlisäverovelvollinen, eikä sen takia voi vähentää tavara- ja palveluostoihinsa sisältyviä arvonlisäveroja. Veikkauksen maksamien arvonlisäverojen määrä oli yhteensä 21,9 milj. euroa (+1,9 %). Välittäjämyynnistä 44 % tulee kioskeista, hieman yli kolmannes päivittäistavaraliikkeistä ja loput liikenneasemista ja kahviloista. Yhteensä kuponkipelien ostostapahtumia oli vuonna 2013 yli 82 miljoonaa (määrässä ei ole mukana raaputusarpoja). Veikkaus maksoi asiamiespalkkioita noin 79,8 miljoonaa euroa (–1,7 %) vuonna 2013. Asiamiehet saivat myymistään peleistä myyntipalkkiota keskimäärin 6,7 prosenttia.
Rahapelitoiminnan lisäksi Veikkaus järjestää vuosittain urheilupelitietämystä mittaavia ilmaisia SM-kisoja Vakioveikkauksessa, V75:ssä ja Vedonlyönnissä. Varsinkin Vakion SM-kisalla on pitkät perinteet, sillä ensimmäisen kerran kisa järjestettiin vuonna 1946.
Valtiontalouden tarkastusviraston raportin (2012) mukaan Veikkauksen rahanjaossa tapahtuu usein väärinkäytöksiä ja rahojen käyttöä valvotaan heikosti. Rahat myöntävä ope­tus- ja kult­tuu­ri­mi­nis­te­riö ei tarkkaan tiedä, mihin rahat päätyvät. Ur­hei­lu- ja kult­tuu­ri­mi­nis­te­ri Paa­vo Ar­hin­mäen (vas) mukaan tukia valvotaan pääosin hyvin.