Tyynenmeren jätepyörre

Tyynenmeren jätepyörre (engl. Great Pacific Garbage Patch) on keskellä pohjoista Tyyntämerta oleva alue, johon rannikoilta kulkeutuvat kelluvat jätteet kerääntyvät. Sitä on luonnehdittu maailman suurimmaksi kaatopaikaksi. Samantapainen jätepyörre on myös Atlantilla.
Pohjoisella Tyynellämerellä esimerkiksi Kiinan, Taiwanin, Japanin tai Yhdysvaltojen rannikoilta mereen joutuneet kelluvat tavarat kulkeutuvat merivirtojen mukana pyörteeseen 12 vuoden sisällä. Merivirrat kuljettavat alueelle roskia myös kauempaa maailman meriltä ja rannikoilta. Pyörteessä arvioidaan olevan muovia painoltaan kuusinkertainen määrä planktoniin verrattuna. Alue on luonnostaan hyvin vähätuulinen ja ravinteiltaan niukka.

Jätepyörteen koko ja muodostuminen

Jotkut tutkijat pitävät aluetta kaksi kertaa suurempana kuin Texasin osavaltio, toiset ainakin Texasia suurempana ja eräät peräti kaksi kertaa Yhdysvaltojen kokoisena. YK:n valtamerikokouksessa vuonna 2017 todettiin, että meressä saattaa vuonna 2050 olla massallisesti enemmän muovia kuin kaloja.
Jätepyörteen arvioidaan koostuvan kahdesta yhdistyneestä saastuneesta alueesta, joista toinen on Havaijin rannikolla. Alueen arvioidaan sijaitsevan 800 kilometriä Kalifornian rannikolta ja 300 kilometriä Japanin rannikolta.
80 prosenttia alueen jätteestä lähtee maalta tuulen ja sateen mukana. Loput tulevat laivojen päästöistä. Näiden lisäksi tuhansia kontteja laivojen rahtia putoaa myrskyissä mereen joka vuosi.

Muovi ja sen vaikutukset

Maailmassa tuotetaan vuodessa yli 90 miljardia kiloa muovia, josta 10 prosenttia päätyy meriin. Lopulta 70 prosenttia tästä uppoaa ja tuhoaa merenpohjan elämää, ja loput kelluvat kerääntyen mereen jättimäisiksi lautoiksi. Pieni osa muovista tosin ajautuu myös rannikoille.
80–90 prosenttia tälle Tyynenmeren alueelle kerääntyvästä jätteestä on muovia, jota on yhteensä noin 3,5 miljoonaa tonnia. Aurinko pystyy hajottamaan muovikappaleet pieniksi molekyyleiksi. Muovi voi tukkia niitä syövien eläinten ruoansulatuskanavat. Jätepyörteessä oleva muovi on jauhautunut hyvin pieniksi hitusiksi. Muovia arvioidaan olevan alueella kuusi kertaa enemmän kuin eläinplanktonia. Linnut luulevat muovia planktoniksi ja syövät sitä. Myös eläinplankton syö pieniä muovipalasia.
Vuosittain muoviin arvioidaan kuolevan miljoona merilintua, ja saman kohtalon kokee noin 100 000 merikilpikonnaa sekä merinisäkästä, kuten hyljettä, merileijonaa, valasta tai delfiiniä. Kilometrien pituiset muovilautat uhkaavat Havaijin liemikilpikonnia sekä albatrosseja, joiden vatsoista on löytynyt suuria määriä muovia.
Tutkijat löysivät vuonna 2011 Sargassomerestä muovia syövän bakteerin.

Junk-aluksen matka

Yhdysvaltalaiset merentutkijat Marcus Eriksen ja Joel Paschal purjehtivat vuonna 2008 Los Angelesista Havaijille muovipullojen kannattamalla Junk-veneellä. Tempauksen tarkoitus oli tuoda julkisuutta meriin päätyneelle muoviroskalle. Purjehduksen aikana miehet kuvasivat aineistoa dokumenttia varten.
Eriksenin mukaan Tyynenmeren haravointi olisi yhtä toivotonta kuin Saharan autiomaan siivilöinti ja tuhoaisi meriluontoa enemmän kuin muovijäte. Hänen mukaansa ratkaisu on puuttua jätteen syntyyn ja kierrätykseen sekä kehittää biohajoavia materiaaleja muovin korvikkeeksi.