Pariisin Notre-Damen katedraalin tulipalo 2019

Tuhot

Palon alkuvaiheissa kirkon sisätilojen ennustettiin tuhoutuvan kokonaan, mutta ne säästyivät täydeltä tuholta. Muun muassa sakasti ja lukuisat tärkeät historialliset esineet sen sisällä säilyivät ehjinä. Rakennus on yhä epävakaa, mutta katedraalin rakenteiden arvioidaan olevan turvassa romahtamiselta.
Kirkon vesikatto puisine tukirakenteineen tuhoutui kokonaan. Vesikate oli lyijylevyä; sen painon on arveltu olleen noin 210 tonnia. Vesikatteen alla olivat tammiset vesikaton kannattajat, jotka olivat peräisin 1200-luvulta. Tammipuuta oli katedraalin ullakkotilassa 1 300 rungon verran. Kirkon 96 metrin korkeuteen kohonnut keskitorni romahti palon alkuvaiheessa, ja romahdus teki katedraalin holvattuun sisäkattoon reiän. Keskitorni oli rakennettu 1800-luvun puolivälissä. Se oli tammirunkoinen ja päällystetty lyijylevyllä. Palossa säästyivät kirkon päärakenteet, kuten kiviset seinät ja molemmat kellotornit. Kirkon kalkkikivestä muurattu holvattu sisäkatto romahti osittain, mutta valtaosa siitäkin säästyi. Holvit ovat tulipalon jäljiltä mahdollisesti hauraat: kivet ovat lämmön vaikutuksesta laajentuneet ja jäähtyessään rakenne saattaa rikkoutua. Lisäksi holvin päällä on ylimääräisenä kuormana vesikaton karrelle palaneiden, märkien puurakenteiden jäänteet. Savu, vesi ja palojäte aiheuttivat kirkon pääuruille vahinkoa, mutta soittimen katsotaan olevan restauroitavissa. Kolme isoa ruusuikkunaa säilyivät palossa ehjinä. Keskitornin juurella katolla olleet kuparipatsaat, 12 apostolia ja neljä evankelistaa, oli otettu pois katolta restaurointia varten 11. huhtikuuta eli juuri ennen tulipaloa.
Notre-Damen katedraalissa on säilytetty lukuisia kulttuurihistoriallisesti merkittäviä esineitä. Näiden joukossa ovat 1200-luvulta peräisin olevat Ludvig IX:n käyttämänä pidetty tunika ja orjantappurakruunu, jotka on saatu pelastettua. Tornin mukana epäiltiin hävinneen kuitenkin osa orjantappurakruunusta sekä Pariisin piispana toimineen Pyhän Dionysoksen ja Pyhän Genevièven pyhäinjäännökset – hampaita, luita ja hiuksia, jotka oli sijoitettu torniin vuonna 1935 rakennuksen suojelemiseksi. Myöhemmin ilmoitettiin, että tornin huipulla ollut kuparinen kukkopatsas on löytynyt vahingoittuneena ja että pyhäinjäännöksiä säilytettiin sen sisällä.

Syttymissyyt

Tulipalon vielä roihutessa arveltiin sen syttyneen vahingon seurauksena ja että syttymissyy mahdollisesti liittyi katedraalissa tehtäviin korjaustöihin. Le Monde uutisoi 16. huhtikuuta, että palo sai alkunsa parvelta. Palon alkaessa silminnäkijöiden mukaan kuului kaksi räjähdystä, jotka voivat myös viitata palopommeihin. Pariisin syyttäjänvirasto ilmoitti kello 23.15 paikallista aikaa, että paloa tutkitaan onnettomuutena.

Sammuttaminen

Palon sammutustöihin osallistui yhteensä yli 400 pelastajaa. Ranskan sisäministeriön alainen väestönsuojeluviranomainen on kertonut, että palon sammuttaminen ilmasta käsin pelastushelikoptereilla ei ollut mahdollista, sillä rakennuksen romahtamisen riski olisi ollut liian suuri. Sammutuksessa käytettiin robotteja.
Saksalainen Stern-lehti uutisoi, että palokunnan paikalle pääsy viivästyi 45 minuuttia ja arveli, että se olisi saattanut johtua Pariisin liikennejärjestelyistä. Paloviranomaisten mukaan paikalla todellisuudessa oltiin kymmenessä minuutissa hälytyksestä.
Palossa loukkaantui yksi pelastaja ja kaksi poliisia.