google/wiki40b huggingface dataset:
Fredrik Hynning

Seuraura

Hynning on Djurgårdens IF:n kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin AIK IF:ään, jossa Hynning teki Elitserien-debyyttinsä kaudella 2000–2001. Kaudella 2001–2002 hän voitti tehoilla 27+25=52 koko J20 SuperElitin pistepörssin. Hynning pelasi kauden aikana kaksi Elitserien-ottelua sekä kuusi ottelua lainalla Allsvenskanin Örebro HK:ssa.
Kaudeksi 2002–2003 AIK:n miesten joukkue putosi Allsvenskaniin. Hynning pelasi ensimmäisen kokonaisen kautensa miesten peleissä tehden 41 runkosarjaottelussa tehot 7+13=20 ja kymmenessä Kvalserien-ottelussa tehot 1+4=5. Kaudella 2003–2004 hän oli AIK:n paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies tehoilla 20+17=37. Joukkue eteni Kvalserieniin, mutta putosi seuraavaksi kaudeksi kuitenkin I-divisioonaan taloudellisista syistä. Hynningin ura jatkui kaudella 2004–2005 kuitenkin Elitserienissä ja Luleå HF:n riveissä. Hänen tulokaskautensa toi siellä 43 runkosarja- ja neljässä playoff-ottelussa yhdeksän syöttöpistettä. Kaudella 2005–2006 Hynning teki runkosarjassa 18 tehopistettä ja jakoi kolmella osumallaan kevään 2006 pudotuspeleissä Luulajan sisäisen maalipörssin voiton Ľuboš Bartečkon ja Vladimír Machuldan kanssa.
Kaudella 2006–2007 Hynning teki läpimurtonsa ja Elitserienin yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 17+26=43. Kaudeksi 2007–2008 hän siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Timrå IK:hon. Hynningin ensimmäisen sopimuskauden runkosarja meni kuitenkin pilalle loukkaantumisen takia. Kaudella 2008–2009 hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 15+21=36. Hynning jakoi myös Elitserienin alivoimamaalipörssin voiton MODO Hockeyn Andreas Salomonssonin kanssa kahdella osumallaan. Helmikuussa 2009 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Timrån kanssa.
Hynning jakoi kaudella 2009–2010 Timrån sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Magnus Pääjärvi-Svenssonin kanssa. Hän jakoi kahdella osumallaan Elitserienin alivoimamaalipörssin voiton neljän muun pelaajan kanssa. Kausi 2010–2011 Hynningillä päättyi kuitenkin nilkkavammaan jo 18 ottelun jälkeen marraskuussa 2010. Kaudeksi 2011–2012 hän siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Skellefteå AIK:n riveihin. Hynning osoittautui kuitenkin pettymykseksi ja teki runkosarjassa vain neljä tehopistettä. Kevään 2012 pudotuspeleissä hän jäi tehopisteittä. Hynning voitti kauden päätteeksi Elitserien-hopeaa. Hän purki kauden jälkeen sopimuksensa Skellefteån kanssa ja palasi kaudeksi 2012–2013 kaksivuotisella sopimuksella AIK:hon.

Maajoukkueura

Hynning pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2001. Ruotsin A-maajoukkueessaa hän on pelannut lähinnä Euro Hockey Tour -tasolla yhteensä 11 ottelua tehden yhden syöttöpisteen.
Belgian saksankielinen yhteisö

Väestö

Vuoden 2005 alussa saksankielisen yhteisön asukasluku oli 72 521 ja asukastiheys 84,9 as./km². Noin kuusikymmentä prosenttia yhteisön asukkaista asui Eupenin kantonissa ja loput neljäkymmentä prosenttia St. Vithin kantonissa. Eupenin kantonin asukastiheys oli tuolloin 190,4 as./km² ja St. Vithin kantonin 46,3 as./km². Yhteisön asukkaista 18,4 prosenttia on ulkomaalaista alkuperää. Noin 89 prosenttia ulkomaalaisista asuu Eupenin kantonissa.
Rusohiirensammal

Ulkonäkö

Rusohiirensammal pieni (1 - 3 cm), pystykasvuinen ja väriltään punertava sammal. Sen keskisuonelliset lehdet ovat leveät ja teräväkärkiset ja niissä on kapeiden solujen muodostama reunus. Se on kaksikotinen ja sillä on harvoin itiöpesäkkeitä.

Levinneisyys

Rusohiirensammalta esiintyy pohjoisella pallonpuoliskolla ja Afrikan ja Etelä-Amerikan vuoristoissa. Suomessa sitä kasvaa yleisenä koko maassa.

Elinympäristö

Rusohiirensammal kasvaa kostealla hiesuisella maalla pientareilla, rannoilla ja ojissa.
Nzinga (kuningatar)

Elämäkerta

Nzinga syntyi vuoden 1582 paikkeilla ja hänen isänsä Kiluanji oli mbundujen Ndongon ja Matamban kuningaskuntien hallitsija Malanjen ylängöllä nykyisen Angolan alueella. Kiluanji menetti kruununsa avioliiton ulkopuolella syntyneelle pojalleen Mbandille. Mbandi karkotti Nzingan, joka olisi saattanut muodostaa uhan hänen vallalleen.
Mbandi tuli toisiin ajatuksiin Portugalin alettua levittää valtaansa Malanjen ylängöllä. Hän kutsui siskonsa takaisin maanpaosta ja vuonna 1622 Nzinga lähti Luandaan neuvottelemaan portugalilaisten kanssa. Hänen onnistuikin saada portugalilaiset tunnustamaan Ndongon kuningaskunnan itsenäisyys ja vastavuoroisesti Ndongo vapautti aikaisemmin vangeiksi otetut portugalilaiset, sekä takasi kuningaskunnan tukevan alueen kaupankulkua. Nzinga kääntyi poliittisista syistä myös kristinuskoon, ottaen nimen Dona Anna de Sousa tai Souza.
Nzingan portugalilaisten kanssa solmima sopimus raukesi myöhemmin ja hänen veljestään ei ollut vastusta portugalilaisille. Tällöin Nzinga muodosti oman armeijansa imbangaloista ja alkoi järjestää hyökkäyksiä portugalilaisia vastaan. Hän liittoutui myös portugalialisten vihollisen Alankomaiden kanssa. Alankomaiden sotaretkeä Angolassa johti Alankomaiden Länsi-Intian kauppakomppanian Pernambucon kuvernööri Johan Maurits Nassau-Siegen. Alankomalaiset valtasivat Luandan vuonna 1641 ja uhkasivat näin Portugalin orjakauppaa. Portugalilaiset tekivät vastaiskun Rio de Janeirosta ja kaupunki vallattiin takaisin vuonna 1648. Alankomaalaisten tappio oli suuri takaisku Nzingalle. Hän vältti jonkin aikaa suoraa toimintaa Portugalia vastaan, mutta häiritsi silti orjien vientiä Luandaan. Orjakaupan jatkumista haluavat portugalilaiset suostuivat rauhaan vuonna 1656. Heille annettiin kauppaan liittyneitä myönnytyksiä ja Nzinga kuoli 17. joulukuuta 1663.
Klopidogreeli

Vaikutusmekanismi ja käyttö

Klopidogreeli on aihiolääke, joka metaboloituu eläimillä maksassa. Aktiivinen metaboliitti muodostuu Sytokromi P450 -ryhmän entsyymien kuten CYP3A4:n vaikutuksesta, mutta esteraasit muuttavat yhdisteen inaktiiviseksi metaboliitiksi. Klopidogreelin metaboliitti sitoutuu trombosyyttien pinnan P2Y₁₂-reseptoreihin. Nämä reseptorit sitoutuisivat normaalisti ADP-molekyyliin ja sitoutumista seuraa solujen aktivaatio ja hyytymän muodostuminen. Klopidogreelin sitoutuessa reseptoreihin ADP:n sijasta solujen aktivoituminen estyy ja hyytymää ei muodostu. Klopidogreelin käytön ongelmana on eräillä potilaista ilmenevä resistenssi, joka johtaa riittämättömään hoitovasteeseen. Resistenssi liittyy maksan sytokromi C19 -entsyymin toimintaan, johon vaikuttavat perinnölliset tekijät. Ennen klopidogreelihoidon aloittamista perinnöllinen taipumus lääkkeen toimimattomuuteen voidaan selvittää farmakogeneettisellä testillä.  Klopidogreelia käytetään usein yhdessä asetyylisalisyylihapon kanssa. Useimmiten yhdistettä käytetään vetysulfaattisuolana.
Klopidogreeli on optisesti aktiivinen yhdiste ja vaikuttava isomeeri on (+)-(S)-klopidogreeli. Toinen enantiomeeri (-)-(R)-klopidogreeli on lääkeaineena tehoton.

Haittavaikutukset

Klopidogreelin haittavaikutuksia ovat allergiset ihottumat ja hematologiset oireet kuten trombosytopenia, leukopenia ja verenvuoto.

Synteesi

Ensimmäiset ja edelleen käytössä olevat klopidogreelisynteesit käyttävät lähtöaineenaan kloorimantelihappoa tai muita mantelihappojohdannaisia. Synteesit johtavat raseemiseen seokseen ja tyypillisesti välituotteille suoritetaan enantiomeerien erotus resoluutiolla joko kamferisulfonihapon tai nykyään useammin nitrilaasientsyymien avulla. Klopidogreelin synteesiin on kehitetty myös asymmetrinen synteesimenetelmä.
War Office

War Office oli Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ministeriö, joka vastasi Britannian armeijan hallinnosta 1600-luvulta vuoteen 1964, jolloin sen tehtävät siirrettiin Britannian puolustusministeriölle.
Mars One

Mars One oli alankomaalaisen yrittäjän, Bas Lansdorpin alulle panema hanke asuttaa Mars. Marsiin lähetetyt astronautit olisivat asuneet siellä elämänsä loppuun asti. Ensimmäisen rahtilennon Marsiin oli määrä tapahtua vuonna 2024, ja ensimmäisen miehitetyn lennon 2031. Projekti ajautui konkurssiin helmikuussa 2019.
Projektia tuki muun muassa fysiikasta Nobel-palkittu Gerardus 't Hooft. Hanke oli tarkoitus rahoittaa sponsoreilla, lahjoituksilla sekä järjestämällä sen ympärille tositelevisio-ohjelma. Mars One arvioi, että ensimmäisten neljän ihmisen lähettäminen Marsiin olisi maksanut noin kuusi miljardia Yhdysvaltain dollaria. Ensimmäisen astronauttijoukon jälkeen neljän astronautin joukon lähettäminen olisi vaatinut enää neljä miljardia dollaria.
Mars Onesta tuli voittoa tavoittelematon järjestö (stichting Alankomaiden laissa) lokakuun 2012 alussa.
Hanke lähti markkinoinnista huolimatta liikkeelle hyvin hitaasti, ja suunnitelmia jouduttiin lykkäämään useaan kertaan. Alkuperäisen ja viimeisimmäksi jääneen aikataulun vuosiluvuilla olikin eroa lähes kymmenen vuotta. Hankkeella oli paljon epäilijöitä ja viivästysten myötä sen onnistumista pidettiin epätodennäköisenä, joka arvio sitten osoittautui oikeaksi, kun hanke ajautui konkurssiin helmikuussa 2019.

Koulutuksen piti olla

Lennolle valituille järjestetään kolmentoista vuoden koulutus, johon sisältyy lääketieteen ja insinööritaitojen opiskelua. Heidät koulutetaan viljelemään oma ruokansa, sillä ruokatoimitukset Maasta Marsiin tulisivat liian kalliiksi. Koulutus alkaa valittujen astronauttikokelaiden osalta vuonna 2017 ja jatkuu aina vuoteen 2031, jolloin ensimmäinen miehitetty lento laukaistaan.

Lennot Marsiin

Suunnitelmana oli lähettää Marsiin laskeutumisluotaimen sisältävä demonstraatiolento, jolla olisi testatattu hankkeessa tarvittavia teknologioita, vuonna 2022. Marsin kiertoradalle oli tarkoitus lähettää tietoliikennesatelliitti vuonna 2024. Pintamönkijä oli tarkoitus lähettää vuonna 2026 etsimään sopivaa sijaintia siirtokunnalle, josta olisi alkanut astronauttien tulevaisuus uudella planeetalla. Samalla lennolla olisi kiertoradalle viety toinenkin satelliitti mahdollisimman kattavien ja varmojen yhteyksien aikaansaamiseksi siirtokuntaan. Vuonna 2029 oli tarkoitus lähettää asuinyksiköitä, elossapitojärjestelmiä, mönkijöitä ja lisävarusteita kuudella erillisellä lennolla. Mönkijöiden oli tarkoitus valmistella siirtokunnan ihmisten saapumista  vuoteen 2030 mennessä. Lopulta vuonna 2031 Marsiin olisi lähetetty neljä ihmistä. Ja jatkossa neljä uutta astronauttia oli tarkoitus lähettää Marsiin kahden vuoden välein. Noin 210 päivää kestävällä Mars-lennolla neljän hengen miehistöllä olisi ollut vain 20 m³ elintilaa miehistönjäsentä kohti.

Elämä Marsissa

Ensimmäiset neljä astronauttia olisivat asuneet Marsissa 1000 m³ tukikohdassa, joka vastaa 250 m³ omaa tilaa astronauttia kohti.
Xiaomi Redmi Y1

Muotoilu

Xiaomi Redmi Y1 -älypuhelimessa on 5,5-tuumainen näyttö HD-resoluutiolla.

Fyysiset osat

Laitteesta löytyy Qualcomm Snapdragon 435 8940-prosessori. Laitteessa on 4 Gigatavua RAM-muistia ja 64 Gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 128 Gigatavun microSD-kortilla.

Kamerat ja multimedia

Laitteessa on 13 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on puolestaan 16 Megapikseliä, jonka lisäksi siinä on LED-salama.
Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla 30fps.

Ohjelmisto

Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 7.0 "Nougat" Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.
Jorma Rantanen (professori)

Jorma Harri Rantanen (s. 13. lokakuuta 1938 Ruskeala) on suomalainen lääkäri, joka oli Työterveyslaitoksen pitkäaikainen pääjohtaja.  
Jorma Rantasen ottovanhemmat olivat liikkeenharjoittaja Urho Rantanen ja Elli Mark. Hänen puolisonsa 1967–1986 oli Kyllikki Tahvanainen. Rantanen tuli ylioppilaaksi 1961 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1967. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli Turun yliopistossa 1973. Rantanen toimi Turun yliopistossa assistenttina 1964–1966 ja 1968–1970. Yliopiston dosentiksi hänet nimitettiin 1975. Valmet-yhtiön palveluksessa Rantanen oli lääkärinä 1968–1969, Suomen Akatemian rahoittama tutkija hän oli 1971–1973. Työterveyslaitoksessa Rantanen oli apulaisosastonjohtaja 1974, laitoksen pääjohtaja ja professori hänestä tuli 1974. Rantanen jäi tehtävästä eläkkeelle marraskuussa 2003. Häntä seurasi pääjohtajana Harri Vainio. 
Vuonna 2003 Rantanen valittiin kansainvälisen työterveysjärjestön johtoon. Kotimaassa hänet valittiin Vuoden Eliakseksi 2006. Turun yliopiston Vuoden Alumni -tunnustuksen Rantanen sai 2008.
Kemppien tupa

Kemppien tupa on Lemussa, Lemun kirkon vieressä sijaitseva kotiseutumuseo Se toimii vuonna 1858 rakennetussa entisessä pitäjänmakasiinissa, jonne alun perin talletettiin hyvinä satovuosina viljaa käytettäväksi myöhemmin katovuosien sattuessa syönti- ja siemenviljana. Hirsistä kiviperustukselle tehty rakennus on kaksikerroksinen ja vuorattu punamullatulla pystylaudoituksella. Rakennukseen johtavat massiiviset, vuonna 1873 valmistuneet kiviraput. Alun perin rakennuksessa oli myös kaksinkertaiset hirsiseinät ja niiden välillä tyhjä tila viljavarkauksien estämiseksi.
Makasiinista lainattiin viljaa vielä 1930-luvulla, mutta lainajyvästöjen merkityksen vähetessä hiljalleen maatalouden kehittyessä myös Lemun makasiinin käyttö hiipui. Viimeiset varastossa olleet viljat huutokaupattiin 40- ja 50-lukujen vaihteessa. Lemun manttaalikunta antoi tyhjilleen jääneen makasiinin kotiseutuyhdistys Lemun Kempit ry:n käyttöön yhdistyksen perustamisvuonna 1951. Makasiinia muokattiin lahjoitusvarojen turvin museokäyttöä varten vuonna 1952 tehdyssä remontissa, joka toteutettiin taiteilija Ilmari Wirkkalan suunnitelmien perusteella. Remontin yhteydessä seinien sisempi hirsikerta ja viljasalvot purettiin. Vuonna 1976 makasiini lahjoitettiin yhdistyksen omaisuudeksi. Museon kokoelmia uudistettiin perustamisen jälkeen laajemmin vuonna 1981, kun esineistön järjestystä museossa parannettiin ja kokoelmia luetteloitiin museoviraston avustuksella. Sähköt museoon saatiin kuitenkin vasta vuonna 1983.
Jerry Francisco

Jerry T. Francisco oli yhdysvaltalainen, Tennesseen osavaltion Shelby Countyn poliisin patologi ja tutkija, joka tuli tunnetuksi maailmanlaajuisesti suorittaessaan Elvis Presleyn ruumiinavauksen ja julkaistuaan kuolinsyyn medialle.
Francisco suoritti Presleyn ruumiinavauksen yhdessä Baptist Memorial Hospitalin ylilääkärin Eric Muirheadin, tohtori Noel Florredon ja Presleyn henkilääkärin George C. Nichopoulosin kanssa Baptist Memorial Hospitalissa suoraan kuolleeksi julistamisen jälkeen. Francisco ilmoitti välittömästi järjestetyssä lehdistötilaisuudessa Presleyn kuoleman johtuneen sydämen rytmihäiriöstä.
Hans Gravenstein

Hans Gravenstein (16. elokuuta 1890-1947) oli saksalainen kenraalimajuri toisen maailmansodan aikana Balkanilla. Hän oli syntynyt Berliinissä. Hän liittyi keisarillisen Saksan armeijaan keväällä 1910. Ennen toista maailmansotaa Gravenstein ylennettiin everstiluutnantiksi 1. maaliskuuta 1938, jolloin hän palveli 70. tykistörykmentissä. Sodan alettua hän palveli ensin 70. ja sitten 252. tykistörykmentissä. Sodan lopussa Gravenstein oli 373. jalkaväkidivisioonan komentajana Balkanilla, ja osallistui partisaanien vastaiseen taisteluun. Hänet ylennettiin everstiksi 1. maaliskuuta 1943 ja kenraalimajuriksi 1. tammikuuta 1945. Sodan lopussa hän jäi liittoutuneiden sotavangiksi ja luovutettiin Jugoslaviaan vastaamaan sotarikossyytteisiin. Gravenstein tuomittiin kuolemaan ja hirtettiin Belgradissa vuonna 1947.
Vesanterin Purakki

Maantietoa

Lammen pituus on 350 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Se sijaitsee Kaukajärven ja korkean Kaukajärvenkankaan länsipuolella olevalla suolla. Lampeen on kaivettu kahdeksan suo-ojaa, joista joku toimii samalla sen laskuojana. Laskuoja suuntautuu kaakkoon ja laskee 850 metrin jälkeen Hihkiönjoen yläjuokulla olevaan suvantoon. Rantaviivan pituus on 800 metriä. Rannat ovat puoliksi suota ja puoliksi metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda teitä. Lähimmälle metsätielle, joka kulkee lammen ohitse 150 metrin päässä, pääsee Vahojärveltä.
Karolineburgin kartano

Karolineburgin kartano sijaitsee Kajaanin Teppanassa Kajaaninjoen pohjoisrannalla. Se oli Kajaanin maalaiskunnan puolella vuoteen 1977, jolloin maalaiskunta yhdistettiin Kajaanin kaupunkiin. Se on ainoa Kainuussa sijainnut kartanotyyppinen maatila.

Tilan historiaa

Kartanon paikalla sijaitsi 1800-luvun alussa Tuovilan tilaan kuulunut Joutavan torppa. Kajaanin tuomiokunnan tuomarina toiminut Fredrik Calamnius osti alueen 1835 ja seuraavana vuonna valmistui kartanon silloin vielä yksikerroksinen päärakennus. Calamnius nimesi kartanon vaimonsa Karolinan mukaan Karolineburgiksi. Kartanossa järjestettiin Calamniuksen aikana juhlia ja illanviettoja joihin osallistuivat Kajaanin säätyläiset mukaan lukien kaupungissa piirilääkärinä toiminut Elias Lönnrot. Kartanoon kuului useita torppia ja suuri maa-alue Kajaaninjoen pohjoispuolella. Calamniuksen kuoltua kartanon ylläpito kävi hänen leskelleen ylivoimaiseksi, ja hän myi kartanon 1843. Hänen jälkeensä omistaja oli Samuel Henrik Kyander.
Vuonna 1895 Uleåborgs Sågverk Ab:n palveluksessa ollut John Norblad myi omistamansa Karolineburgin kartanon oululaisille J. W. Snellman G:sonille ja Uleåborgs Sågverkille. Kartanon pinta-ala oli tällöin 410 hehtaaria. Norblad oli asunut Karolineburgissa vuodesta 1886, ja hän oli suunnitellut paperitehtaan ja puuhiomon perustamista kartanon maille Kajaaninjoen rantaan. Tämä hanke jäi kuitenkin vielä häneltä toteuttamatta.
Karolineburg siirtyi sitten J. W. Snellman G:sonilta ensin Ab Uleå Oy:n omistukseen ja vuonna 1926 Kajaanin Puutavara Oy:n (myöhemmin Kajaani Oy) omistukseen. Kajaani Oy:n aikana kartanon alueelle rakennettiin muutamia lisärakennuksia, muun muassa arkkitehti Eino Pitkäsen suunnittelema niin kutsuttu Uusi pytinki vuonna 1949. 
Karolineburg siirtyi 1987 nimeään kantavan osakeyhtiön omistukseen 1987. Kartanorakennus kunnostettiin perusteellisesti ja oli vuokrattuna ulkopuoliselle ravintola- ja majoituskäyttöön. Vuonna 2012 päättyneen vuokrasopimuksen jälkeen Karolineburg Oy otti rakennuksen omaan käyttöön, ja saman vuoden syksyllä aloitettiin kunnostyöt. Kevääseen 2014 mennessä on päärakennuksen korjaus valmis, ja sen jälkeen maalataan ulkorakennukset. Yritys harjoittaa tiloissa edelleen ravintola- ja majoitustoimintaa.
Konnakäärmeenpää

Ulkonäkö ja koko

Laji voi kasvaa yli 28 senttimetrin pituiseksi, mutta jää yleensä huomattavasti pienikokoisemmaksi.

Elinympäristö ja levinneisyys

Konnakäärmeenpää elää kotoperäisenä Etelä-Aasian makean veden elinympäristöissä, joista se on levinnyt Irakista Indonesiaan. Lajia on tavattu seuraavissa maissa: Iran, Irak, Afganistan, Pakistan, Nepal, Intia, Sri Lanka, Bangladesh, Bhutan, Kiina, Myanmar, Thailand, Laos, Kambodža, Vietnam, Malesia, Indonesia, ja Singapore.

Ravinto ja elintavat

Konnakäärmeenpään ravintoa ovat pikkukalat, hyönteiset ja äyriäiset. Se elää suurissa joissa, pienissä puroissa ja lahdissa sekä kanavissa.
Lapinjärven koulutuskeskus

Lapinjärven koulutuskeskus on siviilipalvelusmiesten koulutuskeskus, joka sijaitsee neljä kilometriä Lapinjärven kirkonkylän eteläpuolella valtatie 6:n varrella, entisen Sjökullan kartanon alueella. Alueella on kymmenen eri rakennusta, joista kolme on kivisiä päärakennuksia (A, B, C) sekä luentosaliksi muutettu sikala. Rakennuksia on aikaisemmin käytetty alkoholistiparantolana ja pakolaiskeskuksena.
Vaippa (geometria)

Katkaistu ympyrälieriö

Kun ympyrälieriö leikataan poikki tasolla, joka on vinosti symmetria-akselia vasten, syntyy katkaistu lieriö. Sen symmetria-akselia kohtisuorat poikkileikkaukset ovat edelleen ympyröitä, mutta sen katkaistun pään pohjakuvio on ellipsi. Jos katkaistun ympyrälieriön muodostaisi kolikoilla, seuraavat kolikoiden keskipisteet symmetria-akselia. Symmetrisyys menetetään katkaistun pinnan lähellä, sillä kolikkopino on katkaistu vinosti ja osa kolikoiden reunoista ovat leikkautuneet pois. Jos lieriön molemmat päät ovat katkaistuja, ehkä vielä erisuuntaisilla tasoilla, on vaippa jotakin muuta kuin suorakulmio tai suunnikas. Vaipan mitat ja pinta-ala voidaan siksi määrittää vain tapauskohtaisesti.
Yleisen lieriön vaipan geometriaa tulee tarkastella erikoistapauksena aina erikseen.

Katkaistu suora ympyräkartio

Suora katkaistu ympyräkartio voidaan ajatella syntyneen ympyräkartiosta siten, että sen huippu poistetaan vinolla tai kartion pohjan suuntaisella leikkauksella. Kuvan kartio on katkaistu pohjansuuntaisella leikkauksella, jolloin vaippa näyttää avattuna sektorilta, josta on leikattu sektorimainen osa keskipisteen ympäriltä pois.

Muita kappaleita

Jos luovutaan lieriö- tai kartiomaisuudesta ja tarkastellaan muita kappaleiden muodostumistapoja kuin pyörähtäminen, löytyy vielä tilanteita, joissa voidaan löytää vaippoja. Esimerkiksi antiprisma ei ole lieriö, mutta kahden erilaisen pohjan välissä voi olla vaippa siitä huolimatta.
Lehmilampi (Multia)

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 18,0 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 350 metriä leveä.Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 516 700 kuutiometriä eli 0,517 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Multianjoen valuma-alueella (35.67), jonka Multianjärvien–Sinervän alueeseen (35.672) se kuuluu.
Kapeasaksirapu

Ulkonäkö

Kapeasaksirapu muistuttaa jokirapua, mutta sen sakset ovat kapeammat ja yleensä pidemmät. Sen keskiruumis on myös pyöreämpi kuin jokiravulla. Sen kuori on piikikäs ja varsinkin vatsapuolelta muita suomalaisia rapuja vaaleampi. Suurin Suomessa pyydystetty kapeasaksirapu on 13,7 cm:n pituinen. Saksien pienuuden takia laji ei ole yhtä arvostettua ruokaa kuin täplä- ja jokirapu.

Levinneisyys

Lajin alkuperäinen esiintymisalue on Itä-Euroopassa, Lähi-idässä ja Keski-Aasiassa. Se esiintyy sekä makeassa vedessä että murtovedessä. Lajia on 1800-luvulta lähtien siirretty laajalti Euroopan eri osiin, ei kuitenkaan Skandinaviaan ja Iberian niemimaalle. Laji on ollut runsas etenkin Turkissa, jossa sitä on pyydetty vientiin tuhansia tonneja.
Lajia esiintyy melko runsaasti Karjalassa, minne se on levinnyt luultavasti venäläisten huvila-asukkaiden avustuksella.

Kapeasaksirapu Suomessa

Suomessa kapeasaksirapu on istutettu laji. Lajia istutettiin muutamiin suomalaisiin vesistöihin ainakin 1920-luvulla, mutta syntyneet kannat kuolivat rapuruttoon 1950-luvulla. Yksi havainto lajista tehtiin vielä 1970-luvulla Lappeenrannan lähellä sijaitsevasta Vilkjärvestä. Lajin luultiin kuolleen Suomesta sukupuuttoon, kunnes kesällä 2002 niitä löydettiin Luumäen Kivijärvestä. Kivijärven kantakin saattaa hävitä lähivuosina, koska tauteja kestävät täpläravut ovat runsastumassa Ylä-Kivijärven vesistössä ja saattavat syrjäyttää pienemmät kapeasaksiravut, jotka eivät kestä rapuruttoa. Vuonna 2004 järveen istutettiin tuhat ankeriaan poikasta. Kasvettuaan ne todennäköisesti syövät järvestä kaikki ravut. Kivijärvi on toistaiseksi maailman ainoa järvi, jossa elää sekä joki-, täplä- että kapeasaksirapuja.
Vantaan tanssiopisto

Historiaa

Tanssiopiston taustalla on  Raatikon tanssikoulun vuonna 1977 alkanut opetus. 1990-luvun alkupuolella Raatikon tanssikoulu aloitti taiteen perusopetusta Vantaalla muun muassa Tikkurilan teatterin kanssa. Vuonna 1997 Raatikon tanssikoulu muuttui Vantaan tanssiopistoksi. Kesällä 2010 talousvaikeuksiin ajautuneen, tuolloin noin 140 oppilaan arvostetun Vantaan lapsibaletin toiminta liitettiin pääosin osaksi Vantaan tanssiopistoa.
Tanssiopisto sai Vantaan kulttuuripalkinnon vuonna 1997. Myös Tanssiopiston esitykset ovat menestyneet. Esimerkiksi opiston balettiesitys Ja linnut lensivät matalalla palkittiin vuonna 2015 Kajaanin koreografiakatselmuksessa.
Suuret setelit (sarjakuva-albumi)

Suuret setelit on Ankalliskirjasto-sarjakuvakirjasarjan yhdeksäs osa. Se julkaistiin vuonna 2009. Kirjan kaikki tarinat ovat Carl Barksin käsikirjoittamia ja piirtämiä, ja kaikissa tarinoissa seikkailee Roope-setä.
Paskolammi (Rautajoki)

Maantiede

Lammen pituus on 130 metriä ja leveys 40 metriä. Sen ranta on metsäistä suota, joka on ojitettu ja suo-ojat laskevat lampeen. Sen luusua sijaitsee lounaisrannalla, josta saa lyhyt metsään päättyvä laskuoja. Vedet kuitenkin suotuvat läheiseen Iso Haukijärveen, joka laskee Rautajokeen.