google/wiki40b huggingface dataset:
Busuki

Busukin historiaa

Irlantilaiset muusikot adoptoivat busukin käyttöönsä sopivaksi GDAE-virityksellä. Modernit soitintentekijät alkoivat tuottaa busukia kapealla kitaramaisella kopalla, joka teki siitä melkein identtisen oktaavimandoliinin kanssa. Suurin ja ratkaiseva ero on skaalan pituus joka on kreikkalaisessa suurempi. Tämä voi vaikuttaa sormitukseen, mutta vaikuttaa myös ääneen, koska kielet ovat ohuemmat. 
Viimeisimpinä vuosina busuki on irlantilaisessa musiikissa on otettu käyttöön myös malli, jossa kitarankaltainen koppa on korvannut kreikkalaisen pyöreän kopan. Irlantilaisessa busukissa on paljon avoimempi ja kirkkaampi ääni ja sitä on helpompi pidellä. Irlantilaisessa skaalan pituus on hieman pienempi kuin kreikkalaisessa; irlantilaisen busukin ja oktaavimandoliinin välinen ero onkin erittäin pieni, koska kaulan pituus on ainoa suuri eroavaisuus. Viritys on joko GDAE tai GDAD.
Irlantilaiselle ja kreikkalaiselle busukille sopivia kielisarjoja valmistetaan kummallekin erikseen. Kreikkalaisessa busukissa matalammat kielet on viritetty paljon korkeammalle kuin irlantilaisessa, Jos kreikkalaisessa busukissa käytetään irlamtilaista viritystä, kielet katkeavat helposti.
Koska pyöreäkoppaisessa kreikkalaisessa busukissa on suurempi skaalan pituus se on tavallisesti käytetään viritystä CFAD. 
Kreikkalaista busukia ei ole mahdollista virittää irlantilaiseen vireeseen, joten jos haluaa soittaa irlantilaiseen tyyliin, tarvitsee irlantilaisen busukin.

Busukin viritys

Kreikkalainen viritystapa: C F A D  (DO-FA-LA-RE)
(yhden kokonaisen askeleen alempana kuin kitaran neljä korkeinta kieltä D G H E)
Nuori sukupolvi käyttää nykyään D G H E -viritystä (kitaran korkeimmat kielet).
Mandoliinin tapainen viritys GDAE, yksi oktaavi alempaa, on myös käytössä, mutta vaatii pitkiä sormien venytyksiä joissain soinnuissa. Se on hyödyllisimmillään lyhyen skaalan instrumentissa tai jos soittaja on pitkäsorminen.
Kreikkalainen viritystapa ei ole ihanteellinen irlantilaisen musiikin soittoon, joten useimmat irlantilaiset muusikot käyttävät joko GDAD tai ADAD virityksiä (matala ja korkea viritys). Molemmat viritykset helpottavat soittamista D- duurissa. Ensimmäinen mahdollistaa myös joitakin helppoja sointuja G:stä. ADAD toimii paremmin A:ssa, mutta antaa vähemmän täyteläisen äänen soitettaessa G- duurissa.
Kaksi korkeinta kieliparia (treble-kielet) A ja D viritetään samaan nuottiin. Kaksi matalampaa kieltä (bassokielet) C ja F, jossa on yksi paksu- ja ohut kieli viritetään oktaavin päähän toisistaan. Oktaavikielet tuovat täyteläisyyttä busukin ääneen ja ovat käytössä soinnuissa sekä bassokuvioissa.
Kreikkalainen busuki on yleisesti varustettu oktaavikielillä kahdella matalammalla kieliparilla.
Jotkut muusikot käyttävät tätä tapaa eri syistä. Tällä virityksellä soittaessa soitin saattaa kuulostaa epävireiseltä, jos soittaa yli viidenneltä nauhalta. Kreikkalaisilla ei ole ollut tätä ongelmaa, koska he siirtyvät vain ylös kaulalle kahdelle korkeimmalle kielelle ja nämä ovat viritetty samaan nuottiin. He käyttävät kahta matalampaa kieltä vain yksinkertaisiin ensimmäisen asteen sointuihin ja hampurimaiseen värinään.
Agatoksiinit

Agatoksiinit ovat myrkyllisiä aineita, joita on eristetty Agelenopsis aperta-hämähäkistä. Agatoksiinit voidaan jakaa alfa-, mikro- ja omega-agatoksiineihin ja niiden myrkyllisyysvaikutukset kohdistuvat solujen ionikanaviin. Alfa- ja omega-agatoksiinit vaikuttavat sekä hyönteisten että nisäkkäiden ionikanaviin, mikro-agatoksiini pelkästään hyönteisten. Agatoksiineja on käytetty farmakologiassa aivojen ja sydämen ionikanavien tutkimiseen. Agatoksiineja on myös esitetty pestisidikäyttöön.
Alfa-agatoksiinit ovat kilpailemattomia glutamaattireseptorikanavien antagonisteja ja ne kykenevät nopeasti, mutta palautuvasti halvaannuttamaan saalishyönteisen. Mikro-agatoksiinit aktivoivat hermosolujen jänniteriippuvaisia natriumkanavia. Tällöin potentiaali muuttuu negatiivisemmaksi, välittäjäaineet vapautuvat spontaanisti ja aktiopotentiaaleja syntyy hallitsemattomasti ja toistuvasti. Omega-agatoksiinit kohdistuvat hermosolun kalsiumkanaviin muuttaen solun toimintaa monin tavoin.
Montpellier

Historiaa

Kaupungin kuuluisa yliopisto on perustettu 1289. Jouduttuaan Ranskalle 1349 Montpellier koki nousukauden yliopistonsa huomattavan lääketieteellisen tiedekuntansa ansiosta.
Kaupunki oli hugenottien, Ranskan reformoidun uskontunnustuksen puolustajien keskuspaikkoja, jonka Ludvig XIII valtasi vuonna 1622.
Nykyaikainen kehitys alkoi rautatien tulon mukana 1800-luvun puolivälissä.

Urheilu

Jalkapallojoukkue Montpellier Hérault SC pelaa Ranskan pääsarjassa.
Barney (koira)

Barney (30. syyskuuta 2000 New Jersey – 2013) oli Yhdysvaltain presidentin George W. Bushin ja hänen vaimonsa Laura Bushin skotlanninterrieri. Barneyn emä oli nimeltään Coors ja isä Kelly. Internetissä on monta Barneylle omistettua Internet-sivua. Valkoinen talo avasi koiralle oman Yhdysvaltojen hallinnon .gov-päätteisen sivuston Barney.gov toukokuussa 2004.
Marieke Vervoort

Marieke Vervoort (11. toukokuuta 1979 – 22. lokakuuta 2019) oli belgialainen vammaisurheilija ja paralympiavoittaja. Hän kärsi rappeuttavasta lihassairaudesta.
Vervoort voitti Lontoon paralympialaisissa 2012 pyörätuolikelauksessa T52-luokassa kultaa 100 metrillä ja hopeaa 200 metrillä. Riossa 2016 hän voitti T51/52-luokassa hopeaa 400 metrillä ja pronssia 100 metrillä.
Vervoort kärsi nuoruudestaan asti kivuliaasta ja neliraajahalvaukseen johtavasta rappeuttavasta lihassairaudesta. Vervoort anoi lupaa sallittuun eutanasiaan 2008 ja 22. lokakuuta 2019 hän päätti elämänsä armokuolemaan.
Salon seudun ammattiopisto

Salon seudun ammattiopisto on Salossa sijaitseva toisen asteen ammatillinen oppilaitos. Ammattiopistossa opiskelee noin 1 700 opiskelijaa. Oppilaitoksessa voi suorittaa seuraavat perustutkinnot seuraavilla aloilla: käsi- ja taideteollisuus, kauneudenhoitoala, liiketalous- ja kauppa, majoitus- ja ravitsemus, sosiaali- ja terveysala, tekniikka ja liikenne sekä tietojenkäsittely.
Aristeaan kirje

Aristeaan kirje on noin vuosien 130–100 eaa. aikana kirjoitettu pseudepigrafi. Se kirjoitettiin luultavimmin Egyptin Aleksandriassa kaupungin juutalaisen yhteisön tarpeisiin. Kirje kuvaa Septuagintan eli Heprealaisen Raamatun kreikankielisen käännöksen syntyvaiheita Ptolemaios II Filadelfoksen (282–246 eaa.) hallintakaudella. Kirjettä ei pidetä luotettavana historiallisena lähteenä 200-luvun eaa. tapahtumiin, mutta se antaa arvokasta tietoa Aleksandrian 100-luvun eaa. juutalaisen yhteisön itseymmärryksestä. Kirje myös vahvistaa sen yleisen oletuksen, että ensimmäisenä kreikaksi todennäköisesti käännettiin Pentateukki eli Toora.

Kirjeen sisältö

Aristeas, juutalainen hovimies, kertoo kirjeessään kuningas Ptolemaios II Filadelfoksen alun perin tilanneen juutalaisen Lain käännöksen talletettavaksi Aleksandrian kirjastoon. Jerusalemista lähetetään tehtävää varten kirjakääröjä sekä 72 oppinutta, jotka saavat käännöksen valmiiksi 72 päivässä.
Sveitsin kansalliskirjasto

Kansalliskirjaston päärakennus

Kansalliskirjasto perustettiin vuonna 1895 ja se toimi aluksi neljän huoneen asuinnossa Bernin kantakaupungissa. Vuonna 1899 kirjasto muutti avarampiin tiloihin ja kirjasto avattiin kaikkien sveitsiläisten käyttöön. Nykyinen, Sveitsin ainoa Neuen Bauens -tyyliä edustava kirjastorakennus rakennettiin vuosina 1927–1931. Rakennusta on laajennettu yhteensä 11 800 neliömetrillä: ensin vuosina 1994–1997 itäisellä ja sitten vuosina 2005–2009 läntisellä rakennuksella. Näillä saatiin noin 140 000 hyllymetrin säilytystilat. Tilojen on suunniteltu riittävän vuoden 2038 tienoille.

Muut osat

Kirjaston lisäksi kirjastolaitokseen kuuluu neljä muuta osaa. Kansalliskirjaston graafisessa kokoelmassa (saks. Die Graphische Sammlung (GS) der Schweizerischen Nationalbibliothek) säilytetään maan kuvallista kulttuuriperintöä. Kirjallisuusarkistoon (saks.  Schweizerisches Literaturarchiv (SLA)) säilötään kirjallisuuteen liittyvää aineistoa. Nämä kaksi arkistoa sijaitsevat kansalliskirjaston päärakennuksessa Bernissä. Sveitsin kansallinen äänitearkisto (ital.  Fonoteca nazionale svizzera) sijaitsee Luganossa. Centre Dürrenmatt Neuchâtel on kirjailija ja taiteilija Friedrich Dürrenmattin tuotantoa esittelevä ja säilyttävä kansalliskirjaston osa Neuchâtelissa.
Virheen kasautumislaki

Virheen kasautumislakia eli keskivirheen kasautumislakia käytetään, kun mittaustuloksista ja niiden virheistä lasketaan jokin toinen suure ja sille virhe. Virheellä ei tässä tarkoiteta arkikielestä tuttua virhettä vaan jokaiseen mittaukseen liittyvää epätarkkuutta ja tuloksen epävarmuutta. Virhe kuvaa tässä tuloksen sisäistä tarkkuutta (englanniksi precision).
Virhettä merkitään symbolilla , siten että :n virhe on . Suure  voi olla mikä tahansa suure, jonka virhettä halutaan kuvata. Esimerkiksi jännite , jolloin jännitteen virhe on . Jos on mitattu useampaan kertaan samaa suuretta, esimerkiksi johonkin tiettyyn matkaan kulunut aika, saadaan jakauma mittaustuloksia, jotka usein ovat normaalijakautuneita. Tällöin jakauman otoskeskiarvo on mittaustulos, jonka virhe on otoshajonta.
Esimerkki. On haluttu mitata kappaleen nopeus  mittaamalla kappaleen kulkema matka  ja matkaan kuluttama aika . Kappaleen nopeus , mutta mikä on tuloksen epävarmuus? Matkan ja ajan virheet ( ja ) tunnetaan (esimerkiksi mittaustarkkuudesta), joten oikea tapa menetellä on laskea nopeuden virhe käyttäen virheen kasautumislakia, jossa virhe kasautuu. Nopeuden virhe siis nimenomaan ei ole suoraan  vaan jotain muuta.

Tuloksen pyöristäminen

Tulos ja sen virhe esitetään lopullisessa muodossaan aina pyöristettynä samaan tarkkuuteen. Esimerkiksi, jos tulokseksi on laskettu T = 3,058 s ja virheeksi ΔT = 0,987 s, tulee tulos pyöristää T = 3 s ja virhe ΔT = 1 s. Virhe siis määrää kuinka monta merkitsevää numeroa tuloksesta ilmoitetaan. Yleensä tapana on ilmoittaa virhe (ja tulos) kahden yksikön tarkkuudella vain, jos virhe alkaa ykkösellä tai korkeintaan kakkosella. Esimerkiksi 1,06 m0,15 m on oikein pyöristetty tai 0,97 m0,21 m, mutta 2,17 m0,37 m on kyseenalainen, sillä virhe alkaa kolmosella. Oikeampi pyöristys olisi 2,2 m0,4 m.
Pyöristys tehdään aina tarkimman arvon perusteella. Jo pyöristettyä tulosta ei siis enää uudelleen pyöristetä vaan pyöristys tehdään alkuperäisestä tuloksesta. Esimerkiksi välituloksia ei pyöristetä. Jos aluksi virheen tiedetään olevan 0,345 m ja se pyöristetään kahteen merkitsevään desimaaliin 0,35 m. Uudelleen pyöristäminen aiheuttaisi pyöristyksen 0,4 metriin, vaikka oikea pyöristys pyöristämättömästä virheestä antaa pienemmän virheen 0,3 m (ja samalla tarkemmin ilmoitetun tuloksen!). Tulosta ja virhettä ei pidä pyöristää turhaan ylöspäin, jotta sitä ei keskimäärin yliarvioida tulossarjoissa.
Fuzhou

Ilmasto

Fuzhoussa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan subtrooppinen kostea ilmasto. Vuoden keskilämpötila on noin 20 °C ja keskimääräinen sademäärä 1 360 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 29 °C. Viilein kuukausi on helmikuu, jolloin keskilämpötila on noin 11 °C. Sateisin kuukausi on kesäkuu, jolloin sataa keskimäärin noin 210 millimetriä. Joulukuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 38 millimetriä.

Historia

Arkeologien ja historioitsijoiden mukaan nykyisen Fuzhoun paikalla on ollut kaupunkiasutusta jo Minyuen kuningaskunnan ajoilta lähtien. Minyuen kuningaskuntaa seurasi Qin-dynastia 200-luvulla eaa. jolloin paikallinen hallintojärjestelmä kiinalaistui. Fuzhoun ensimmäinen kaupunginmuuri rakennettiin vuonna 202 eaa. Han-dynastian perustajan Liu Bangin valtakaudella. Tuolloin Liu antoi luvan Minyuen kuningas Wuzhulle perustaa pääkaupunkinsa Yen nykyisen Fuzhoun paikalle. Song-dynastian (960–1279 jaa.) valtakaudella kaupunki alkoi ottaa osaa kansainväliseen kauppaan. Marco Polon sanotaan vierailleen kaupungissa ja hän hämmästeli kaupungin suurta ulkomaalaisten ja etenkin eteläaasialaisten kauppiaiden joukkoa. Kaupan ohella Fuzhou oli yksi buddhalaisuuden keskuksista ja kaupungissa on edelleen jäljellä useita vanhoja temppeleitä ja pagodeja. 
Fuzhoun nykyhistorian voidaan katsoa alkaneen vuodesta 1842, jolloin kaupungista tuli yksi sopimussatamista, jotka avattiin ulkomaalaisille kauppiaille Kiinan häviämän ensimmäisen oopiumisodan jälkeen. Kaupunki vaurastui ja siitä tuli myös Kiinan nykyaikaistamisen keskus. Vuonna 1867 perustettiin Fuzhoun telakka. Sen yhteydessä toimi laivastoakatemia, jossa opiskeltiin länsimaista teknologiaa ja eurooppalaisia kieliä. Eräs laitoksen opiskelija oli Yan Fu, joka toi sittemmin darwinismin Kiinaan. Fuzhou säilyi sittemmin taloudellisena keskuksena 1950-luvulle saakka ja kaupungin nopea teollistuminen alkoi vuodesta 1958. Vuonna 2004 kaupungista tehtiin erikoistalousalue.

Kulttuuri

uhoun murre, jota kutsutaan joskus nimellä hokchiew, on yksi min-kiinan itäisistä murteista. Kielitieteilijöiden mukaan murre on saanut vaikutteita Minyuen kuningaskunnassa aikanaan puhutusta kielestä ja siinä on myös säilynyt joitakin vanhoja kiinan kielen piirteitä. 1800- ja 1900-luvuilla maastamuuttajat veivät murteen mukanaan ja sitä puhutaan edelleen osissa Kaakkois-Aasiaa ja muuta maailmaa. Kouluissa opiskellaan nykyisin mandariinikiinaa ja murteen säilymisestä on esitetty huolia. Min-keittiötä Fuzhoussa pidetään yhtenä kahdeksasta suuresta keittiöstä Kiinassa.
Yhdystie 6181

Yhdystie 6181 on tie, joka kulkee Jyväskylän Leppälahdesta Toivakan Särkänkankaalle. Tien pituus on noin 17 kilometriä.

Tien kulku

Tie saa alkunsa valtatien 9 eritasoliittymästä Jyväskylän Leppälahdesta. Ensin tie kulkee 7 kilometrin verran asfaltoituna ja kohtalaisen suorana tienä, kunnes se muuttuu Talsanlammen kaakkoispuolella soratieksi. Tämän jälkeen tie jatkuu yhä melko suorana hieman yli 6 kilometrin verran, jonka jälkeen se ohittaa Humalamäentien risteyksen. Sen jälkeen tie jatkuu vielä noin 2,5 kilometrin verran päättyen lopulta Toivakan Särkänkankaalla seututien 618 risteykseen.
Ensimmäisen kahdeksan kilometrin verran tie kulkee nimellä Leppälahdentie, jonka jälkeen loppumatkan ajaksi tien nimeksi muuttuu Leppälahdenväylä.
Jumbo V

Jumbo V on saksalaisen huvilaitesuunnittelija Anton Schwarzkopfin suunnittelema vuoristorata. Vuoristorata valmistui vuonna 1983. Se muistuttaa ulkoisesti paljon Jet Staria. Alueen koko on 44,30 m × 24,45 m, radan pituus 530 m, huippunopeus 55 km/h ja ajonpituus 90 sekuntia.
Kounari

Maantiede

Kounarin kunnan pinta-ala on 600 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Moptin piirin Fatoman ja Bassiroun, lännessä Socouran ja Dialloubén, pohjoisessa Borondougoun ja Konnan sekä idässä Bandiagaran piirin Lowol Guéoun ja Pignari Banan kuntiin. 
Alueeltaan hajanainen kunta on pinnanmuodostukseltaan lähinnä tasankoa. Sen läntisin osa kuuluu Nigerin tulva-alueeseen. Vesistöjä ovat Niger, sen ajoittain kuivuva sivujoki Yamé ja lukuisat tulvajärvet. Luonnonvarainen kasvillisuus vaihtelee heinäarosta metsäsavanniin. Lisäksi on hajanaisia galleriametsiä. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.

Asutus

Kuntaan kuuluu 33 kylää. Yli tuhannen asukkaan kyliä ovat Manacon lisäksi Daka Womina ja Wandiaka. Asukkaat ovat fulbeja, rimaibeja, malinkeja, boboja ja bozoja. Yleisin kieli on fulani. Vallitseva uskonto on islam, mutta kunnassa asuu myös kristittyjä.

Liikenne, elinkeinot ja palvelut

Kunnan läpi kulkee Moptin ja Gaon välinen maantie RN16. Manacosta on tieyhteys Fatomaan, mutta monien kylien liikenneyhteydet ovat heikot.
Asukkaiden pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra (noin 50 % tuotannosta), hirssi (lähes 44 %), riisi, lehmänpapu, maapähkinä ja vihannekset. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja vähäisessä määrin hevoset. Bozojen vuotuinen kalansaalis on noin 60 tonnia tuoreena, kuivattuna tai savustettuna. Maitoa myydään Sévarén meijeriin ja kalaa Fatoman torille. Lisäksi harjoitetaan puunhankintaa, keräilyä, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Tomborguelin ja Sambérén kylissä pidetään viikottaiset markkinat. Teollisuutta tai matkailupalveluja kunnassa ei ole lainkaan.
Kunnassa toimii viisi alakoulua, yläkoulu, neljä koulutus- ja kehittämiskeskusta (CED) ja 17 lukutaitokeskusta. Terveyspalvelut sijaitsevat naapurikunnissa. Vesihuolto käsittää kaivoja, porakaivoja ja Manacon vesijohtoverkon vesiposteineen. Muita palveluja ovat joukko kauppoja, muutama hirssimylly ja riisinkuorintalaitos, neljä viljavarastoa, eläinten rokotuspaikka, kaksi torialuetta ja moottoripyörien korjauspaja.
Umeå Energi

Historia

Yritys perustettiin vuonna 1887, lontoolaisen insinöörin ja ruotsalaisen pormestarin käymän keskustelun tuloksena häissä. Pormestari Rothoff osallistui tukholmalaisen höyryinsinöörin, John Frederick Luthin ja uumajalaisen Euphrosyne Selma Helena Grafströmin häihin. Rothoff oli niin vaikuttunut, että hän osti Luth & Rosén -höyrykoneen. Tämä voimalaitos aloitti toimintansa vuonna 1892.
Vuonna 1899 energiantuotannosta tuli ekologisempaa, kun vesivoimayksikkö asennettiin Uumajajoen koskille Baggbölessä. Baggböle kraftverk -vesivoimala rakennettiin koskille vuonna 1916, ja se tuotti sähköä 40 000 voltilla, jota voitiin käyttää 22 kilometrin päässä. Tämä voimala purettiin vuonna 1958, jolloin Stornorrforsin voimala avattiin.
Umeå Energi on ilmoittanut, että sillä on suunnitelmissa olla "hiilidioksidivapaa" vuoteen 2018 mennessä omaksumalla uusia menetelmiä energian tuottamiseksi sisältäen yhä enemmän uusiutuvien energialähteiden käyttämistä.

Toiminnot

Umeå Energillä on voimala Ålidhemissa, joka tuottaa energiaa lämmön muodossa eri lähteistä, kuten kotitalousten ja yritysten jätteistä sekä biomassasta. Tuotettu lämpö käytetään turbiinien käynnissä pitämiseen.
Yhtiön toinen voimalaitos sijaitsee Dåvassa, ja se on sähkön ja lämmön yhteistuotantotehdas, joka käyttää myös jätteenpolttoa DI-yksikössään ja biomassan polttoa sen DII-yksikössään. Jälkimmäinen käyttää polttoaineenaan lähinnä metsähaketta ja hieman turvetta. Dåvan voimalaitoksella on korkeampi energiantuotto kuin Åldheimilla (Dåvan voimalalla 35 prosenttia energiasta tulee sähköstä, kun taas Åldheimin voimalasta 25 prosenttia). Se on ehkä ensimmäinen voimalaitos maailmassa, jossa on lämmön talteenottojärjestelmä integroidulla 14 MW:n puristuslämpöpumpulla, joka on yhdistetty jätteiden poltto-yksikköön. Dåvan ensimmäinen yksikkö tuottaa 65 MW energiaa tunnissa. Suurin osa tästä käytetään kaukolämpöön ja vain 10 MW sähkön tuottamiseen. Ilmansaasteet pidetään mahdollisimman alhaisina edistyksellisen suodatusjärjestelmän ansiosta. Toinen Dåvan yksikkö tuottaa 105 MW energiaa samanlaisella polttoainesekoituksella, jossa on lisäksi turvetta. Yksikkö käyttää 30 MW sähkön tuottamiseen.
Näiden kahden voimalaitoksen lisäksi yhtiöllä on myös vesivoimala, tuulipuisto, ja se tuottaa energiaa myös käyttäen viemärijätteitä.

Kirkasvalo-aloite

Auringonnousu Uumajassa tapahtuu joinakin kuukausina klo 9.00 ja auringonlasku 14.00, jolloin kaupunki on pimeä suurimman osan päivästä. Ratkaistakseen tämän ongelman, vuonna 2012 yhtiö asensi lamppuja useille linja-autopysäkeille osana valohoito-aloitetta vähentää kaamosmasennuksen vaikutuksia. Yhtiö totesi lehdistötiedotteessa, että nämä lamput ovat turvallisia, ja niistä on ultraviolettisäteily suodatettu pois, ja valo tuotetaan uusiutuvista energianlähteistä.
Nissan Skyline (R32)

GT-R

GT-R mallissa on kaksi keraamista turboahdinta, nelipyöräohjaus, neliveto ja tehokas RB26DETT-moottori. 320 hevosvoimainen moottori on suunniteltu kilpakäyttöön, joten se on helposti viritettävissä. Tätä mallia suunniteltaessa siitä ajateltiin kilpailijaa Porsche 959:lle, ja mallista tulikin nopeasti erittäin ratakelpoinen. Autolla voitettiin Super Gt (JGTC) 29 kertaa 29 kilpailun aikana ja myöhemmin 50 kertaa 50 kilpailun aikana.
Risto Juhani

Risto Yrjö Juhani, aik. Pulliainen (s. 25. huhtikuuta 1934 Suonenjoki) on suomalainen keramiikkataiteilija, teatteriohjaaja ja kirjailija.
Juhanin vanhemmat olivat asemapäällikkö Yrjö Juhani Pulliainen ja emäntä Rauha Malm. Hän kävi Tampereen yliopiston draamastudion ohjaajalinjan 1958-1960.
Juhani oli perustamassa Jyväskylän Huoneteatteria vuonna 1958. Hän toimi myös 1960-luvun alussa teatterinjohtajana Uudessakaupungissa ja Raumalla sekä ohjaajana ja lavastajana Porin Teatterissa. 
Juhani on käsikirjoittanut lukuisia lyhytelokuvia sekä Matti Kassilan Päämaja-elokuvan, jossa myös näytteli tiedusteluosaston päällikköä.
Märkähöyryveturi

Märkähöyryveturi on vanhin höyryveturityyppi, jonka kattilasta höyry menee suoraan sylintereihin käymättä välillä taloudellisuutta lisäävässä tulistimessa.
Märkähöyryveturin rakenne on yksinkertainen ja nopea tehdä, mutta veturi on tulistinhöyryveturia epätaloudellisempi ja heikkotehoisempi. Tyyppiä on Suomessa ajokuntoisina tätä kirjoitettaessa (marraskuu 2009) viisi kappaletta, joista neljä kapearaiteista ja yksi leveäraiteinen.
Kapearaiteiset ovat kolme Kovjoen museorautatiellä liikennöivää, ja Jokioisten Museorautatiellä liikennöivä entinen ÄSR1 'Porter', joka on Suomen vanhin ajokuntoinen höyryveturi.
Muista säilyneistä kapearaiteisista märkähöyryvetureista Kovjoen museorautatiellä olevat Paraisten Kalkki Oy:n Henschel 22670/1935, 0-4-0wt, ja entinen Nokia Oy:n Hanomag 8423/1920, 0-4-0wt ovat kunnostuksen eri vaiheissa: Henschel on puolivalmis ja Hanomag on vasta kunnostustyön aloitusvaiheessa eli suojamaalatuiksi osiksi purettuna. VR:n radanrakennusosastolle kuulunut Rro2 -veturi on Hyvinkäällä esillä Suomen Rautatiemuseossa. Minkiön kapearaidemuseossa on kolme ulkoisesti kunnostettua, Harvialan metsäradan ja Åminneforsin teollisuusradan kakkosveturit sekä Honkataipaleen tukkiradan vanhempi veturi.
Leveäraidepuolella Suomen Rautatiemuseossa ja Haapamäen höyryveturipuistossa on useitakin ajokunnottomia yksilöitä. Tunnetuin tällainen veturi lienee kauan Lastenlinnan pihassa seissyt Tk2 -veturi 419, joka siirrettiin Haapamäen museoveturiyhdistykselle ulkoisesti kunnostettavaksi. Tämä kyseinen veturi on myös compound- eli yhdyskoneistolla varustettu, kun useimmat höyryveturit ovat kaksoiskoneistollisia. Veturi maalattiin ulkoisesti vuonna 2006. Samoin veturiin käyntisilloille ja kattilan päälle ennen Lastenlinnan pihaan vientiä asennetut, veturiin kuulumattomat suojakaiteet on poistettu.
Syyskesällä 2009 saatiin pitkän uurastuksen jälkeen ajokuntoon ensimmäinen leveäraiteinen märkähöyryveturi, Vk4 68 Leena(Borsig 7858/1910, 0-4-0wt). Veturi kunnostettiin Minkiön konepajalla ja siirrettiin valmistuttuaan Suomen Rautatiemuseoon Hyvinkäälle.
Veturin erikoisuus on se että siinä on vain veturiin itseensä vaikuttava höyryjarru eikä normaalia paineilmatoimista suoratoimintajarrua koska veturi on tarkoitettu vaihtotyöhön. Veturissa on alun perin ollut myös etupäässä seisontajarruna käytetty ruuvijarru joka kuitenkin oli poistettu jossain vaiheessa ja rakennettiin uudelleen korjauksen yhteydessä.
Veturi osoittautui voimakkaaksi ja hyvin toimivaksi. Se luovutettiin Rautatiemuseon hallintaan kesällä 2010 ja museopäivänä tehdyt koeajot näyttivät korjauksen onnistuneeksi.