Avimimus

Nimi

Avimimus tarkoittaa "linnunmatkijaa". Nimi tulee kreikan kielestä. Avimimus sai nimensä lintumaisista piirteistään, joka on johtanut joihinkin kiistoihin siitä, kuinka linnunkaltainen se todella oli.

Ominaisuudet

Avimimuksen pituus oli 1,5 metriä, korkeus 0,6–0,9 metriä ja paino noin 20 kilogrammaa. Avimimus oli samankaltainen kuin nykyinen strutsi tai juoksukäki. Se oli kaksijalkainen höyhenellinen teropodi, kykenevä juoksemaan karkuun saalistajia, mutta ei lentämään. Mongoliasta löydettyjen jäänteiden perusteella tiedetään, että Avimimuksella oli lyhyt, pyöristynyt nokka, joka oli hampaaton. Avimimuksella oli myös poikkeavan suuret silmät, oletettavasti saalistajien havaitsemista varten tai mahdollisesti hyönteisten saalistamiseen. Avimimus tuki päätään pitkällä, kapealla kaulalla. Höyhenellistä häntäänsä Avimimus käytti itsensä tasapainottamiseen juoksun aikana.
Avimimuksen jalat olivat pidemmät kuin sen muilla sukulaisilla Avimimidae-heimossa. Avimimus oli tarpeeksi pitkä, jotta sille kehittyi erityiset juoksuraajat. Avimimuksen jaloissa oli kolme varvasta.
Avimimus oli nopea ja ketterä dinosaurus. Se juoksi luultavasti yhtä nopeasti kuin strutsi (jopa 70 kilometrin tuntivauhtia).

Linnunkaltaisuus

Avimimuksella saattoi olla höyheniä. Kuten nykyisillä linnuilla, Avimimuksella käsiluut olivat sulautuneet yhteen, ja sulannuppien korostunut läsnäolo alavartalon luissa vahvistaa, että Avimimuksella oli höyheniä ainakin tässä osassa kehoa. Vahvasti kehittyneiden höyhenten läsnäolo ehdottaa lisäksi, että Avimimuksella oli mahdollisesti kevyempi höyhenpeite sen muissa kehon osissa, niin kuin muilla linnunkaltaisilla dinosauruksilla. Avimimus voidaan nähdä välilinkkinä lintujen ja dinosaurusten evoluution välillä.
Sergei Kurzanov on ajatellut Avimimuksen olleen kykenevä rajoittuneeseen lentämiseen. Tänä päivänä paleontologit kuitenkin ovat yleisesti samaa mieltä siitä, että Avimimus todennäköisesti ei kyennyt lentämään, mutta höyhenet toimivat eristeenä tai ehkä värikkäänä höyhenpeitteenä parittelussa.

Älykkyys

Avimimus oli pitkälle kehittynyt teropodi, jonka älykkyys oli dinosaurusten joukossa korkea. Avimimuksella näyttää olleen suuret aivot sen ruumiinkokoon verrattuna, mitä jotkut tutkijat pitävät tarkoittavan suurempaa perusälykkyyden tasoa. Kallon luut ovat myös hyvin kehittyneet antamaan lisääntynyttä tukea ja suojaa aivoille, ylittäen joillakin muilla dinosaurustyypeillä nähdyn tason. Enemmän kehittyneiden aivojen mahdollisuus saattaa myös viitata monimutkaisempaan sosiaaliseen kanssakäymiseen Avimimus-yksilöiden välillä, samalla lailla kuin joissakin nykyajan linturyhmissä. Avimimus saattoi tarvita nokkeluutta vältelläkseen saalistajia ja ottaakseen kiinni saaliseläimiä maassa.

Fossiililöydöt

Kesällä 1973, neuvostoliittolais-mongolialainen paleontologinen retkikunta löysi suurimmaksi osaksi täydellisen yksilön uudesta suvusta ja lajista, Avimimus portentosus. He löysivät teropodin luurangon eteläisellä Gobin autiomaalla, Mongoliassa. Tämä oli merkittävä löytö johtuen siitä, että se oli ensimmäinen löydetty dinosaurus, jolla oli selviä ja merkittäviä määriä linnunkaltaisia piirteitä. Se oli myös ensimmäinen teropodi sen erityisellä lonkan rakenteella. Nämä uudet piirteet saivat paleontologit luomaan uuden heimon löydön luokittelemiseksi: Avimimidae-heimon.
Venäläinen paleontologi Sergei Kurzanov, joka oli osana retkikuntaa, kuvaili dinosauruksen vuonna 1981. Ensimmäisen löydön jälkeen dinosauruksen ajateltiin olevan lintu, kunnes lisätutkimus ja myöhemmät fossiililöydöt myöhään 1970-luvulla osoittivat, että se oli todellakin teropodi, jolla oli höyheniä. Kurzanov antoi sille nimeksi Avimimus portentosus.
Vuonna 2008 löydettiin luita useista Avimimuksista, jotka olivat kaikki olleet yhdessä kuoleman hetkellä. Löydön teki mongolialaisista, kanadalaisista ja yhdysvaltalaisista paleontologeista koostunut retkikunta. Löytöön kuului ainakin 10 samassa paikassa ollutta Avimimuksen luurankoa. Löytö oli merkittävä: ei vain yksilöiden määrästä johtuen, vaan koska mitä se kertoo meille siitä, kuinka dinosaurus eli. Siitä lähtien kun ilmeni, että yksilöiden kooissa oli pientä vaihtelua, se osoitti että ne olivat laumaeläimiä, tai kerääntyneet yhteen. Jalkojen luista löydettiin lihasjälkiä, mikä esitti todisteita siitä, että dinosaurus kykeni nopeaan ja pitkälliseen juoksuun.

Löytöjen merkitys

Avimimuksen löytäminen lähetti läpimurron paleontologien ymmärrykseen dinosauruksista ja niiden yhteyksistä lintuihin. Avimimus oli ensimmäinen löydetty dinosaurus, jolla näytti olevan selviä lintumaisia piirteitä ja niin suuressa määrin. Yleensä Avimimuksen on katsottu olevan oviraptori ja tärkeä linkki dinosaurusten ja lintujen välillä.

Elinympäristö

Alue josta paleontologit löysivät Avimimuksen oli paljon erilaisempi dinosauruksen löytöhetkellä kuin se saattoi olla sen elinaikana. Avimimuksen jaloissa olevat pitkät varpaankynnet ovat vain yksi osoitus tutkijoille siitä, että sen elinympäristö oli jotain märkää, soista, metsäistä aluetta. Todiste siitä, että Avimimus eli suurissa laumoissa, ehdottaa myös märkää elinympäristöä.

Ravinto

Avimimus on eri yhteyksissä merkitty kasvinsyöjäksi, kaikkiruokaiseksi ja hyönteissyöjäksi. Tutkijat eivät ole kyenneet kovin helposti tekemään fossiileista johtopäätöstä Avimimuksen ravinnosta. Kuten muut oviraptorit, Avimimus oli luultavasti kaikkiruokainen. Sen suu oli hampaaton nokka, jota saatettiin käyttää kaivelemaan erilaisia ruokia. Sergei Kurzanov spekuloi, että siitä lähtien, kun nokan alaosassa oli hammastettu reuna, oli mahdollista että Avimimus söi hyönteisiä. Se saattoi olla hyödyllinen myös kasvien repimisessä. Toinen ajatus Avimimuksen ravinnoksi on, että se varasti muiden eläinten munia. Tämä teoria tulee sen statuksesta oviraptorina, mikä itse asiassa tarkoittaa "munanryöstäjää". Yksimielisyys paleontologien keskuudessa on yleensä, että Avimimus on kaikkiruokainen.