Karl Benz

Elämä

Benz syntyi Mühlburgissa, joka sittemmin on liitetty Karlsruheen. Hänen äitinsä oli Josephine Vaillant ja isänsä veturinkuljettaja Johann Georg Benz. He eivät olleet naimisissa Karlin syntyessä, minkä vuoksi hänet kastettiin nimellä Karl Friedrich Michael Vaillant. Vuonna 1846, vuosi Karlin vanhempien häiden jälkeen, Johann Benz kuoli onnettomuudessa. Karlin nimi vaihdettiin silloin Carl Friedrich Benziksi hänen isänsä muistoksi.
Benz kävi Karlsruhessa paikallisen alkeiskoulun. Yhdeksänvuotiaana hän aloitti luonnontieteellisesti painottuneen lyseon. Vuonna 1860 hän pääsi opiskelemaan teknilliseen korkeakouluun (nykyinen Karlsruhen yliopisto), josta hän valmistui jo 19-vuotiaana 9. kesäkuuta 1864. Aluksi Benz oli suuntautunut koulutuksessaan lukkosepäksi, mutta vaihtoi korkeakoulussa koulutussuuntansa isänsä jalanjäljissä koneinsinööriksi.
20. heinäkuuta 1872 Benz meni naimisiin Bertha Ringerin kanssa. He saivat viisi lasta: Eugen (s. 1. toukokuuta 1873), Richard (s. 21. lokakuuta 1874), Klara (s. 1. elokuuta 1877), Thilde (s. 2. helmikuuta 1882) ja Ellen (s. 16 maaliskuuta 1890).
Benz oli saksalainen moottoritekniikan insinööri, josta tuli autoteollisuuden pioneeri. 25. marraskuuta 1914 Karlsruhen teknillinen korkeakoulu antoi Benzille kunniatohtorin arvonimen.
Benz kuoli keuhkokuumeeseen 84-vuotiaana Ladenburgissa.

Karl Benzin keksinnöt

Benz suunnitteli Nikolaus Otton suunnittelemaan nelitahtimoottoriin perustuvan kaksitahtimoottorin, jonka Benz sai valmiiksi 31. joulukuuta 1878, ja haki sille patentin 1879. Hän keksi myös kaasun, polttoainejärjestelmän, akusta virtansa ottavan sytytysjärjestelmän, sytytystulpan, kytkimen, vaihdetangon ja vesijäähdyttimen.
Benz kehitti myös makaavan yksisylinterisen nelitahtimoottorin.

Ura

Koulutuksensa jälkeen Benz teki ammattiin tutustumistöitä seitsemän vuotta eri yrityksissä, muttei katsonut sopivansa yhteenkään niistä. Sen jälkeen hän muutti Mannheimiin työskentelemään piirtäjänä ja suunnittelijana vaakatehtaassa. Vuonna 1868 hän siirtyi Pforzheimiin Gebrüder Benckiser Eisenwerke und Maschinenfabrik -sillanrakennusyrityksen palvelukseen. Myöhemmin hän teki lyhyen aikaa töitä Wienissä.
Vuonna 1871 27-vuotias Karl Benz meni töihin August Ritterin perustamaan työpajaan Mannheimissa, joka valmisti myös rakennusmateriaaleja. Benz johti uusien koneiden suunnittelua.
Ensimmäinen vuosi työpajassa osoitti Ritterin yrityksen olevan kaaoksessa: Ritterin maksukyky oli epäluotettava, ja viranomaiset pakkolunastivat yrityksen. Benz päätti ostaa Ritterin osuuden yrityksestä puolisonsa Berthan rahoilla.
Yrityksen huonon taloudellisen tilanteen vuoksi Benz alkoi työstää uusia patentteja, jotta saisi lisärahoitusta. Tuo aika poiki lukuisia uusia keksintöjä, joista monet ovat tärkeitä perusosia autoissa.

Gasmotoren-Fabrik Mannheim

Benzin yritys ajautui jälleen ongelmiin, kun lainaa antaneet pankit alkoivat huolestua yrityksen heikoista tuloksista. Pankit vaativat häntä yhdistämään yrityksensä jonkin muun yrityksen kanssa, jotta ylläpitokustannukset – kuten palkkakulut – pienenisivät.
Benzin täytyi kehittää jonkinlainen yhteistyö valokuvaaja Emil Bühlerin ja tämän juustokauppias veljen kanssa, jotta saisi lisärahoitusta. Uudesta yrityksestä tuli osakeyhtiö Gasmotoren Fabrik Mannheim vuonna 1882.
Kaikkien vaadittujen uudelleenjärjestelyjen jälkeen Benz ei ollut tyytyväinen osaansa; hänelle jäi viisi prosenttia osakkeista, ja työ keskitason johtajana. Myöskään hänen ideoitaan ei otettu huomioon uusien tuotteiden kehittelyssä, joten hän vetäytyi yrityksestä vuotta myöhemmin.

Benz & Cie ja Motorwagen

Vuonna 1883 Benz meni töihin polkupyörien korjausliikkeeseen, jonka omistivat Max Rose ja Friendrich Wilhelm Eßling. He perustivat yhteistyönä Benz & Company Rheinische Gasmotoren-Fabrik -yhtiön, josta useimmiten käytetään nimeä Benz & Cie.. Yhtiö alkoi tuottaa Benzin suunnittelemia autoja, joita kutsuttiin nimellä Motorwagen. Ensimmäisen Motorwagenin mallin Benz valmisti vuonna 1885. Se nimettiin Benz Patent-Motorwageniksi. Auto patentoitiin 29. tammikuuta 1886 (DRP-37435) "kaasulla käyväksi automobiiliksi".
Motorwagenit varustettiin Benzin suunnittelemalla nelitahtimoottorilla ja rautaisilla renkailla aiemmin käytettyjen puisten renkaiden sijaan. Autoissa oli vetävät renkaat, sytytys ja Daimlerin ilmajäähdytys. Voima oli välitetty kahdella ketjulla vetoakselille. Ensimmäiset onnistuneet koeajot suoritettiin kesän 1886 alkupuolella yksityisillä teillä. Seuraavana vuonna Benz rakensi "Motorwagen Model 2", jossa oli lukuisia muutoksia. Hän paranteli Motorwagenia edelleen, ja vuonna 1887 Benz rakensi "Model 3" -mallin. Tässä mallissa oli lukuisia muutoksia, samalla kun palattiin käyttämään puurenkaita. Model 3 -malli esiteltiin Paris Expo -näyttelyssä samana vuonna. 1888 Benzin vaimo Bertha teki tällä mallilla maailman ensimmäisen automatkan Mannheimista Pforzheimiin ja takaisin (yhteensä 194 kilometriä).

Laajentuminen

Vuonna 1894 Benz kehitti uuden Velo-mallin. Tätä mallia valmistettiin kaikkiaan 1 200 kappaletta vuosina 1894–1901. Vuonna 1909 kehitettiin Blitchen Benz -ajoneuvo Mannheimin Benz & Cie:n tehtailla, jossa oli 21,5 litran ja kahdensadan hevosvoiman moottori. Maanopeuskilpailuissa Brooklandsissa ajoneuvo saavutti ennätyksen 202.62 km/h ranskalaisen Victor Hémeryn ajamana 9. marraskuuta 1909.

Benz Söhne

Karl Benz, Bertha Benz ja heidän poikansa muuttivat asumaan lähelle Ladenburgia, ja vuonna 1906 Benz perusti uuden yksityisen yhtiön, C. Benz Sons (saks. Benz Söhne), joka valmisti autoja ja kaasumoottoreita.

Kohti Daimler-Benziä ja Mercedes-Benziä

Ensimmäisen maailmansodan aikana autonvalmistajat Benz & Cie ja Daimler-Motoren-Gesellschaft kasvattivat valtavasti tuotantoaan sodan vaikutuksesta. Hävityn sodan jälkeen kuitenkin Saksan taloudellinen tilanne huonontui, ja autojen tuotantoluvut laskivat. 
28. kesäkuuta 1926 Benz & Cie ja DMG yhdistyivät lopullisesti Daimler-Benz -yhtiöksi. Sen kaikista automalleista suosituimmaksi merkiksi tuli Mercedes-Benz, jonka oli suunnitellut Wilhelm Maybach DMG:n tehtailla Stuttgartissa vuonna 1901.