Lumparland

Maantiede

Lumparland sijaitsee Ahvenanmaan pääsaaren kaakkoispuolella. Kunta on yksikielisesti ruotsinkielinen ja 88,6 prosenttia sen asukkaista puhuu äidinkielenään ruotsia. Kunnan vaakunan suunnitteli Matts Dreijer ja se vahvistettiin vuonna 1952.
Lumparlandin pääsaari on Ahvenanmaan saarista pinta-alaltaan neljänneksi suurin. Saaren länsipuolella on laaja Lumparnin (suom. Lumparin) vesialue, joka on meteoriittitörmäyksessä syntynyt törmäyskraatteri. Tästä vesialueesta myös kunta on saanut nimensä. Lumparnin selän itäpäästä pistää pääsaaren sisäosiin usean kilometrin pituinen kapea lahti, Kapellviken. Kaakosta Lumparlandia rajaa Föglönselkä. Pääsaaren lisäksi Lumparlandiin kuuluu vain muutamia pikkusaaria ympäröivillä merialueilla.

Kylät

Kunnassa on 7 kylää: Klemetsby, Krokstad, Lumparby, Lumpo, Norrboda, Skag ja Svinö.
Suurin kylä on Klemetsby, jossa sijaitsevat kirkko, kunnantoimisto, peruskoulu ja kauppa. Muita merkittäviä kyliä ovat Lumparby ja Norrboda.

Historiaa

Muusta Ahvenanmaasta poiketen Lumparland lienee ollut asumaton kivi- ja pronssikausilla ja pitkään vielä rautakaudellakin, koska kunnan alueelta ei ole tehty lainkaan esihistoriallisia löytöjä. Lumparlandissa olevien seitsemän henkikirjakylän tiedetään kuitenkin olleen olemassa jo 1540-luvulla, vaikka kunnan alueelle on muodostunut pysyvä asutus vasta myöhemmin kuin naapurikuntiin. 
Lumparlandin asukkaat saivat pitkään elatuksensa maanviljelystä ja kalastuksesta, mutta niiden rinnalle nousivat elinkeinoiksi vähitellen merenkulku ja 1860-luvulta lähtien myös laivanrakennus. Vuonna 1880 lemlandilaisilla ja lumparlandilaisilla mainittiin olleen yhteensä 51 purjealusta. 1900-luvun vaihteessa talonpoikaispurjehdus joutui kuitenkin väistymään suurlaivanvarustuksen ja höyrylaivaliikenteen tieltä. Krimin sodan aikana englantilais-ranskalainen laivasto-osasto, johon kuului 70 alusta ja 12 000 miestä, purjehti Lumparlandin vesien kautta piirittämään Bomarsundin linnoitusta. Klemetsbyn koulu aloitti toimintansa jo vuonna 1876 yhtenä koko maakunnan ensimmäisistä kansakouluista.
Lumparlandin seurakunta kuului aikanaan kappelina Lemlandin seurakuntaan, josta se erosi vuonna 1961. Seurakunnat yhdistyivät kuitenkin uudelleen jo vuonna 1971. Yhdistyneen seurakunnan ja samalla koko Suomen ensimmäiseksi naiskirkkoherraksi valittiin vuonna 1988 Sirkka-Liisa Enqvist.
Filosofi ja Turun akatemian kirjastonhoitaja Gabriel Israel Hartman oli kotoisin Lumparlandista.
Lumparlandista on 1900-luvun alkupuolella joissakin yhteyksissä käytetty suomenkielistä nimeä Lumparlanti.

Palvelut

Lumparlandissa on alakoulu, jonka 30 oppilasta opetetaan kolmessa yhdysluokassa. Yläkoulua käydään Jomalassa.
Maarianhaminan uusi apteekki ylläpitää lääkekaappia Lumparlandissa. Sieltä saa käsikauppalääkkeitä.

Liikenne

Kunnan itärannalla sijaitsee Långnäsin satama, jossa monet Turun ja Tukholman välillä liikennöivät ruotsinlaivat seisahtuvat saadakseen myydä verovapaita tuotteita. Långnäsin satamasta on myös lauttayhteys Sottungaan, Kumlingeen, Kökariin ja Korppoon Galtbyhyn. Maarianhaminasta tuleva päätie 3 päättyy Långnäsiin. Klemetsbystä on matkaa Maarianhaminaan 28 kilometriä. Lisäksi Lumparlandin kautta on lauttayhteys Föglön Degerbyhyn sekä lossiyhteys Vårdöhön kuuluviin Ängön ja Bussön saariin.