Vapaamuurarit Suomessa

Suomen ensimmäiset vapaamuurarit

Ensimmäisen kerran vapaamuurarius tuli Suomeen vuonna 1758 Ruotsista. Suomen jouduttua Venäjän vallan alle yhteydet Ruotsiin heikkenivät ja loositoiminta päättyi vuoteen 1813 mennessä. Lisäksi vuonna 1822 Aleksanteri I rajoitti kokoontumisvapautta ja kielsi muun muassa vapaamuurarilooseja toimimasta. Virallisessa vapaamuuraritoiminnassa seurasi yli vuosisadan mittainen hiljaisuus.

Itsenäisen Suomen Suurloosi

Vapaamuurarius palasi Suomeen vasta itsenäisyyden aikana, vuonna 1922, amerikansuomalaisten tuomana. Suomalaiset loosit toimivat ensin New Yorkin suurloosin alaisina. Suomen Suurloosin alainen vapaamuurarius on luonteeltaan angloamerikkalaista muissa pohjoismaissa pääasiassa harjoitetun ruotsalaisen riitin sijaan: Suomen Suurloosin alaiset loosit hyväksyvät jäsenikseen myös Jumalaan uskovia ei-kristittyjä, kun taas ruotsalaisen riitin mukaiset loosit hyväksyvät jäsenikseen yksinomaan kristittyjä. 
Tällöin perustetun Suomi Loosi n:o 1:n perustajajäseniin kuului säveltäjä Jean Sibelius, joka on säveltänyt suomalaisten vapaamuurarien rituaalimusiikin (Musique réligieuse, opus 113). Muita tunnettuja suomalaisia vapaamuurareita ovat olleet muun muassa taiteilija Sigurd Wettenhovi-Aspa, juoksija Hannes Kolehmainen, presidentti Risto Ryti, valtioneuvos Martti Miettunen, kaksinkertainen pääministeri Teuvo Aura, jääkärikenraali Paavo Talvela ja säveltäjä Joonas Kokkonen.
Itsenäinen Suomen Suurloosi (Suomen Vapaiden ja Oikeutettujen Muurarien Suurloosi – Storlogen för Fria och Antagna Murare i Finland) perustettiin vuonna 1923. Nykyisin Suomessa on niin sanottuja sinisiä vapaamuurarilooseja 178 ja niissä jäseniä lähes 7 000. Ne toimivat suomen, ruotsin, englannin ja saksan kielillä. Siniset loosit antavat kolme vapaamuurariastetta, jotka muodostavat koko vapaamuurariuden perustan. Suomalaisessa vapaamuurarijärjestelmässä toimii lisäksi joukko jatkoasteiden vapaamuurarijärjestöjä, joista osa on sinisten loosien tavoin uskonnollisesti vapaamielisiä ja osa kristillisiä.

Muut vapaamuurarijärjestöt Suomessa

Suomessa toimii myös 11-asteinen ruotsinkielinen kristillinen vapaamuurarijärjestö, joka jatkaa Suomen ensimmäisen historiallisen vapaamuurariajanjakson perinteitä ja on Ruotsin vapaamuurarijärjestön (Svenska Frimurare Orden) alainen. Siinä on toista tuhatta jäsentä.
Suomessa toimiva yhteisvapaamuurarijärjestö ja ruotsinkielinen naisten vapaamuurarijärjestö eivät ole muiden vapaamuurarijärjestöjen tunnustamia.
Kansainvälinen Vapaamuurarijärjestö  Miehille ja Naisille LE DROIT HUMAIN  on perustettu Pariisissa 4. huhtikuuta 1893. Järjestö on Suomen vanhin yhtäjaksoisesti toiminut vapaamuurarijärjestö. Suomen ensimmäinen yhteis-vapaamuurarilooshi Väinämö perustettiin 5. lokakuuta 1920 Helsingissä. Miesten ja naisten vapaamuurarius on avointa kaikille naisille ja miehille rotuun, kansallisuuteen, uskontoon tai filosofiaan katsomatta.
Useissa maissa vapaamuuraritoiminta on huomattavasti näkyvämpää kuin Suomessa. Esimerkiksi Yhdysvalloissa jäsenet usein kiinniittävät autoihinsa jäsentunnuksensa.
Viime aikoina suomalainen vapaamuurarius on pyrkinyt aiempaa suurempaan avoimuuteen. Esimerkiksi Helsingin Kasarmikadulla sijaitsevaan Vapaamuurarimuseoon sekä Vapaamuuraritemppeliin on järjestetty tutustumiskierroksia. Suhtautuminen julkisuuteen vaihtelee suuresti paikkakunnittain. Osa looseista kokee julkisuuden edelleen uhaksi toiminnalleen, mutta suhtautuminen muuttuu vuosi vuodelta avoimemmaksi.