Länsimaisen filosofian historia

Muutokset yhteiskunnassa ja yhteiskuntatieteissä

Teologiassa renessanssi johti reformaatioon ja vastareformaatioon. Yhteiskunnassa tapahtui muitakin muutoksia, ja tapa hallita valtioita alkoi muuttua. Ristiriidat johtivat joissain tapauksissa myös vallankumouksiin ja sisällissotiin, tunnetuimpana Ranskan suureen vallankumoukseen. Sama henki, joka sai tiedemiehet luopumaan auktoriteeteista ja sen sijaan tutkimaan luontoa kokeiden kautta, sai teologit tutkimaan Raamattua alkukielillä ja filosofit lukemaan klassikoita. Yhdessä he kyseenalaistivat katolisen kirkon valta-asemaa ja opetuksia, ja koettelivat järjellä, mikä oli totta ja arvokasta säilytettäväksi.
Erasmus Rotterdamilainen aloitti Raamatun tutkimisen sen alkukielillä ja toimitti kreikankielisen tekstilaitoksen Uudesta testamentista vuonna 1516. Alkukieliin perustuva eksegeesi oli merkittävää uskonpuhdistuksen synnylle. Kun ihmiset saattoivat itse lukea pyhiä kirjoituksia, he saattoivat itse päättää kuinka eläisivät niiden mukaan, ilman riippuvuutta perinteisistä tulkinnoista. Erityisesti Pohjoismaissa Martti Luther on tunnetuin reformaattori, mutta monissa maissa Jean Calvinin merkitys on jopa suurempi. Ulrich Zwingli on näitä vähemmän tunnettu, mutta hänen uudistuksensa kuvaavat hyvin reformaation henkeä.
Filosofialla oli suora vaikutus muun muassa Ranskan suureen vallankumoukseen ja Yhdysvaltain itsenäistymiseen. Voltaire, Rousseau ja John Locke olivat poliittisella filosofiallaan luoneet teoreettista perustaa vallankumouksille ja ihmisoikeuksille aikansa yhteiskunnissa. He kirjoittivat muun muassa yhteiskuntasopimuksista ja luonnonoikeudesta. Locken ohella Thomas Hobbes loi pohjaa liberalismille, vaikka hänen ihmiskuvansa, johon sisältyi ”kaikkien sota kaikkia vastaan”, antoikin synkemmän kuvan ihmisluonteesta kuin Locken kuva vapaista ihmisestä, jotka päättävät lyöttäytyä yhteen ja perustaa valtion.

Yhteiskunta ja tiede 1700- ja 1800-luvuilla

Adam Smith saattoi alulle nykyaikaisen taloustieteen ja antoi teoreettisen pohjan kapitalismille. Konservatiivisia näkemyksiä yhteiskunnasta edustivat Hegelin lisäksi muun muassa Edmund Burke.
Marxismi, kommunismi ja sosialismi ovat Karl Marxille eri määrissä kiitollisuudenvelassa synnystään ja kasvustaan. Myös työväenliike ja naisasialiike saivat alkunsa 1800-luvulla, ja muuttivat yhteiskuntaa useissa maissa erityisesti 1900-luvun aikana. Myös anarkismi ja vallankumouksellisuus nousivat, eräänä ensimmäisistä teoreetikoistaan Mihail Bakunin.
Charles Darwinin kehittämä evoluutioteoria muutti suuresti kuvaa ihmisten alkuperästä ja asemasta maailmassa.

1900-luvun tiede ja aatehistoria ja niiden yhteydet filosofiaan

1900-luvun luonnontiede on kehittynyt huimaa vauhtia, edistysaskeleinaan muun muassa suhteellisuusteoria ja kvanttifysiikka fysiikassa, sekä geenitekniikka ja kloonaus genetiikassa. Tieteen edistysaskeleet ovat tarjonneet monia uusia kysymyksiä filosofialle, esimerkiksi tietoteorialle, ontologialle ja etiikalle. Tieteen historiassa filosofit ovat usein toimineet tieteen uusien löytöjen yleistajuistamiseksi, mutta 1900-luvulla tieteilijät ovat usein hoitaneet tämän itse. Hyvänä esimerkkinä on Stephen Hawking.
Ympäristöongelma on ollut yksi uusista suurista kysymyksistä. Tieteen mukana myös tekniikka on kehittynyt, ja samalla on tullut ilmi, että suurilla aatejärjestelmillä, kuten marxismilla, liberalismilla, modernismilla ja suurilla uskonnoilla on ollut tässä sokea piste: niiltä on puuttunut ympäristötietoisuutta ja siten ne ovat tahtomattaankin edistäneet ympäristötuhoja. Vaihtoehtoisia ajattelumalleja ovat tarjonneet ympäristöliike ja siihen liittyvä ekosofia.
1900-luvun alkupuolella poliittinen filosofia ei ollut aina suuressa suosiossa yliopistofilosofiassa. John Rawlsin ja Robert Nozickin myötä poliittinen filosofia teki paluun korkeakouluihin.
Feminismin nousu, seksuaalinen vallankumous ja kasvanut kiinnostus eläinten oikeuksiin ovat muuttaneet eettisiä näkemyksiä. Muun muassa feministinen filosofia tarkastelee kaikkia filosofisia ongelmia omasta näkökulmastaan.
2000-luvun alussa globalisaatio ja terrorismi ovat herättäneet uusia kysymyksiä. Filosofian kyky vastata näihin ongelmiin nähdään vasta tulevaisuudessa.