google/wiki40b huggingface dataset:
Esa Sirviö

Taustaa

Ennen Kotkan kaupunginjohtajan tehtäviä Sirviö toimi Mänttä-Vilppulan kaupunginjohtajana ja sitä ennen kunnanjohtajana Punkalaitumella ja Mouhijärvellä.
Erika Umeda

Erika Umeda (s. 24. toukokuuta 1991, Tokio) on yksi Hello! Projectiin kuuluvista japanilaisista artisteista. Hän kuuluu Hello! Project -ryhmistä seuraaviin: Hello! Project Kids, ℃-ute ja Zyx. Lisäksi hän on Hello! Project Kidseistä vanhin. Umeda valmistuu C-utesta 25. lokakuuta 2009. Hän kertoo kaavailleensa mallin uraa.
Risto Johnson

Risto Johnson (16. tammikuuta 1952 Pello – 10. heinäkuuta 2001 Yhdysvallat) oli valtiotieteen maisteri ja Yleisradion pitkäaikainen taloustoimittaja sekä Yhdysvaltain kirjeenvaihtaja.
Johnson aloitti uransa Yleisradion palveluksessa 1971 Kokkolassa alueradion toimittajana. Hän siirtyi pian tv:n uutistoimituksen palvelukseen aloittaen siellä vakinaisena toimittajana 1973.
Johnson toimi taloustoimittajana tv:n uutistoimituksessa sekä ajankohtaisohjelmissa. Hän oli myös taloustoimituksen esimiehenä ja vuosina 1994–1997 Yleisradion Yhdysvaltain-kirjeenvaihtajana. Johnson kuoli äkillisesti ollessaan työmatkalla Yhdysvalloissa heinäkuussa 2001.
Pittodrie Stadium

Pittodrie Stadium on Aberdeenissa, Skotlannissa, sijaitseva Aberdeen-jalkapalloseuran kotistadion. Stadion otettiin käyttöön vuonna 1899. Katsojakapasiteetti on 21 421. Yleisöennätys on 45 061 katsojaa maaliskuulta 1954 cup-ottelussa Heartsia vastaan. Vuonna 1978 Pittodriesta tuli Iso-Britannian toinen jalkapallostadion ilman seisomakatsomoa.
Einar Pontán

Jonas Frans Einar Pontán (s. 11. tammikuuta 1884 Helsinki – 23. helmikuuta 1960 Helsinki) oli suomenruotsalainen pedagogi, klassisten kielten opettaja ja ruotsalaisuusaatteen kannattaja.
Suomen itsenäistymisen aikoina 1917–1918 Pontán toimi Östsvensk Tidskriftin piirissä, johon kuulivat myös muiden muassa Hugo Ekhammar, Arvid Mörne, Bertel Appelberg ja Gabriel Nikander. Lehti edusti niin kutsuttua itäruotsalaista aatetta, jonka tavoitteena oli Suomen ruotsinkielisten seutujen pitäminen yksikielisinä.
Pontán toimi opettajana Helsingin kouluissa, eritoten Svenska normallyceumissa jossa hän opetti latinaa ja kreikkaa 1914–1951. Hän kuului Svenska folkskolans vännerin toimikuntaan, ja oli järjestön sihteeri 1919–1925 ja puheenjohtaja 1945–1958.
Pontán oli monitaitoinen suomenruotsalainen kulttuurihenkilö, ja laati historiikin Svenska folkskolans vänners 75-års historik (1957), ja myös bibliografian Svenska folkskolans vänners publikationer 1882–1957 (1959). Hänen vuonna 1938 esittämänsä idea antoi alkusysäyksen Suomen Rooman-instituutin perustamiselle ja hän toimi instituutin säätiön johtokunnassa 1938–1960.
Unti Tuulensuu

Impi Varsila, kirjailijanimi Unti Tuulensuu (s. 25. joulukuuta 1907 Oulu) on suomalainen nuortenkirjailija.
Sari Malkamäki

Sari Johanna Malkamäki (s. 9. joulukuuta 1962 Alahärmä) on suomalainen Helsingissä asuva kirjailija ja toimittaja.

Henkilöhistoria

Malkamäki syntyi teknikko Aki Malkamäen ja perushoitaja Marja-Liisa Latukan perheeseen. Hänen avopuolisonsa 1985–2003 oli toimitussihteeri Jussi Harmaala, vuodesta 2003 se on ollu kirjailija Esa Sariola. Ylioppilaaksi Malkamäki tuli 1981. Hän opiskeli kotimaista kirjallisuutta ja sosiologiaa Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian maisteriksi 1991. Kirjoittamisen ohella hän on toiminut myös radiokuunnelmien, tv-ohjelmien, kirjojen ja harrastajakirjoittajatekstien arvostelijana sekä ohjannut harrastajakirjoittajia ja vetänyt kirjoituskursseja. Valtion viisivuotisen kirjailija-apurahan Malkamäki sai vuonna 2009.
Pizzeria

Pizzeria [pitseria] eli pitseria on ravintola, joka keskittyy lähinnä pizzoihin. Pizzojen lisäksi tuotevalikoimaan voi kuulua myös esimerkiksi kebabia, salaattia sekä pastaa.
Maailman ensimmäisen pizzerian avasi Raffaele Esposito Napoliin vuonna 1830. Se on nimeltään Pizzeria Brandi ja toimii yhä.
Ensimmäinen Pizza Margherita valmistettiin 1889 siellä vierailleen kuningatar Margheritan kunniaksi Italian lipun väreihin.
Yhdysvalloissa pizzojen myynti alkoi 1905, kun Gennaro Lombardi asensi myymälä-kahvilaansa pizzauunin ja aloitti pizzanpalojen (slice) myynnin.
Suomen ensimmäinen pizzeria oli Giovanni Tedeschin vuonna 1961 Haminaan perustama Ravintola Giovanni, joka toimi 1980-luvun alkuun saakka. Seuraava tulija Suomeen oli Adriano Vinciguerran Lappeenrantaan 1964 perustama Adriano Bar.
Tunnettuja pizzeriaketjuja ovat muun muassa Pizza Hut, Pizza Express, Pizzataxi, Suomessa Rax Buffet, Kotipizza sekä Rosso.
Eystur

Kylät

Leirvík, Norðragøta, Syðrugøta, Gøtugjógv ja Gøtueiði
Mufulira

Mufulira on kaupunki Sambiassa. Vuonna 2000 siellä oli 122 336 asukasta.
Mufulira perustettiin kaivoskaupungiksi 1930-luvulla. Se on edelleen huomattava kuparin tuottaja. Kaivos on tuonut alueelle varakkuutta, mutta myös ympäristöuhkia. Tammikuussa 2008 kaivostoiminnan jätevesien pelättiin pilanneen juoma- ja kasteluvedet alueella. Vuonna 2006 läheisessä Chingolassa oli samantyyppinen onnettomuus.
Mufulira sijaitsee Lusakan pohjoispuolella 16 km:n päässä Kongon demokraattisen tasavallan rajasta. Chingolaan menee päällystetty maantie, matkaa on 55 km. Sambian kolmas presidentti Levy Mwanawasa syntyi Mufulirassa.
Saostuskaivo

Saostuskaivo tai saostussäiliö eli sakokaivo on vesitiivis yksi- tai useampiosainen jäteveden mekaaninen esikäsittelylaite. Laite erottelee jäteveden ainesosia: jäteveden virratessa laitteen läpi kiintoaines laskeutuu kaivon pohjalle ja vettä kevyemmät ainesosat nousevat pintaan.

Saostuskaivo jätevesien käsittelyjärjestelmänä

Haja-asutusalueilla saostuskaivot ovat käytetyimpiä jäteveden käsittelyjärjestelmiä. Aikanaan saostuskaivoa pidettiin riittävänä käsittelymenetelmänä haja-asutusalueiden jätevesille. Nykyisin saostussäiliö kelpaa vain esikäsittelyjärjestelmäksi ennen varsinaista jätevesienkäsittelymenetelmää. Saostussäiliöiden puhdistusteho ei ole riittävä edes pelkkien harmaiden jätevesien puhdistukseen.

Rakenne

Sakokaivot rakennetaan betonista tai muovista, ja ne ovat kaivo- tai säiliötyyppisiä. Saostuskaivot ovat yleensä kaksi- tai kolmikammioisia, ja niihin johdetaan sekä käymälä-, että pesuvedet. Sakokaivoja yhdistävät lyhyet virtauskanavat, joiden avulla jäteveden virtaus pyritään pitämään riittävän hitaana. Eri osien välissä käytetään T-putkea, ja lisäksi T-kappale viimeisen osan lähtöputkessa varmistaa, ettei pintalietettä joudu varsinaiseen jätevedenpuhdistusmenetelmään.
Mitoitusarvona käytetään 600 l/vuorokausi, sakokaivon tilavuuden tulee kuitenkin olla vähintään 2,5 m³. Moniosaisessakin säiliössä pääosa lietteestä varastoituu saostuskaivojärjestelmän ensimmäiseen osaan, joten sen tulisi olla vähintään puolet järjestelmän kokotilavuudesta.

Käyttö

Saostuskaivo on tyhjennettävä ennen kuin ensimmäisen sakokaivon pohjan lietekerros ulottuu toiseen sakokaivoon lähtevään T-putken alareunaan. Saostuskaivojen tyhjennyksellä vältytään maasuodattimen ja imeytyskentän tukkeutumisilta. Sakokaivojen tyhjennysväli riippuu talouden henkilöluvusta ja käytöstä. Saostuskaivo on tyhjennettävä viemäriverkostojen ulkopuolisilla alueilla ainakin kerran vuodessa.
Totti Noisniemi

Torkel (Totti) Rikhard Noisniemi (sukunimi vuoteen 1935 Nyberg, 28. elokuuta 1916 Helsinki – 23. elokuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen taiteilija ja kuvittaja.
Noisniemi kuvitti Arijoutsin pakinoita yhdessä pilapiirtäjä Kari Suomalaisen kanssa. Hän suunnitteli vuonna 1963 ystävänsä, kirjailija Mauri Sariolan exlibris-merkin. Noisniemi suunnitteli myös Jukolan viestin merkin jota on käytetty vuodesta 1956 alkaen. 
Noisniemi palveli jatkosodan aikana suomalaisessa SS-vapaaehtoispataljoonassa.
Reija Pasanen

Reija Pasanen on suomalainen teollinen muotoilija, jonka erikoisalaa on ulkotilojen valaistussuunnittelu. Hänen työryhmänsä suunnittelema Tikkurilan asemaympäristön ja -kosken puistoalueen valaistus palkittiin vuoden 2003 valaistuskohteena ja vuoden 2004 kuntateknisenä saavutuksena. Vuonna 2005 hänen työryhmänsä voitti Cata-valaisinjärjestelmällään Luminord-muotoilukilpailun.
Pasasen työn- ja toimeksiantajiin kuuluvat WSP Finland, Valmont International ja Valoa Design Oy. Valaistuksen lisäksi Pasanen on muotoillut huonekaluja.
Reija Pasanen pääsi ylioppilaaksi Tampereen Messukylän lukiosta 1986 ja opiskeli metallialan artenomiksi Jurvan käsi- ja taideteollisuusoppilaitoksessa. Hän valmistui teolliseksi muotoilijaksi Taideteollisesta korkeakoulusta vuonna 2000.
Pasanen on toinen Open Light Factory Oy:n perustajajäsenistä ja toimii myös oman suunnittelutoimistonsa DMY:n (Design Meets You) kautta.
Girard Desargues

Girard Desargues (21. helmikuuta 1591, Lyon – 1661, Lyon) oli ranskalainen arkkitehti, sotilasinsinööri ja matemaatikko. Hänellä oli poikkeavat näkemykset perspektiivistä, jota eivät vakuuttaneet muita. Niinpä Desargues muutti Pariisista Lyoniin ja alkoi tehdä matematiikkaa itsenäisesti.
Hän saikin tehtyä merkittävän teoksen nimeltä Brouillon projet d'une atteinte aux événements des rencontres d'un cone avec un plan (Karkea luonnos käsitellä tilannetta, jossa kartio kohtaa tason). Teoksen pääsisältö oli tutkia geometriaa perspektiivisesti. Katsottaessa eri asennoista geometrisiä kuvioita kuvio muuttuu usein jotenkin, esimerkiksi ympyröistä tulee ellipsejä. Sen sijaan esimerkiksi suorien leikkauspisteet eivät muutu katsottiinpa kuviota mistä asennosta tahansa, kunhan oletetaan että yhdensuuntaiset suorat leikkaavat äärettömässä. Teoksen sisältö olikin pääasiassa tutkia näitä muuttumattomia asioita. Näin saadun uuden geometrian avulla oli mahdollista todistaa lauseita, joiden erikoistapauksena saatiin muun muassa Apollonioksen, Descartesin ja Fermat'n keksimiä geometrian lauseita. Projektiivinen geometria sai alkunsa 1600-luvulla Girard Desarguesin tutkimuksista. Itsenäisenä tieteenalana projektiivinen geometria on saanut alkunsa myöhemmin Jean-Victor Ponceletin (1788–1867) tutkimuksista.
Girard Desarguesin oppilaisiin kuului mm. Blaise Pascal.
.yt

.yt on Mayotten Internet-maatunnus, jota ylläpitää AFNIC. Tunnus ei tällä hetkellä ole rekisteröitävissä ja nic.yt-verkkotunnus ohjaa ranskalaisen ylläpitäjän sivustolle. Tunnus otettiin käyttöön 1997.
Dimetyylisulfidi

Luonnossa

Dimetyylisulfidi on yleisin ilmakehään haihtuva eloperäinen rikkiyhdiste. Valtamerissä sitä vapauttaa kasviplankton. Se hapettuu erilaisiksi rikkiyhdisteiksi, kuten rikkidioksidi, dimetyylisulfoksidi, dimetyylisulfoni, metaanisulfonihappo ja rikkihappo. Ilmakehässä rikkihappo muodostaa aerosolin, joka toimii pilvien muodostumisen ytimenä. Dimetyylisulfidi vaikuttaa siten viilentävästi maapallon ilmastoon.

Ympäristö- ja terveysvaikutukset

Dimeetyylisulfidi omaa kaalimaisen hajun, joka pitoisuuden noustessa muuttuu hyvin vastenmieliseksi. Kynnys haistamiseen ihmisillä on 0.02−0.1 ppm. DMS on vetysulfidin, metaanitiolin ja dimetyylidisulfidin kanssa mätänemisen, sekä sulfaattisellunkeiton tunnusomaisen hajun komponentti.
Dimetyylisulfidi on tulenarkaa ja ärsyttää silmiä ja ihoa.
Kruunukorkki

Kruunukorkki on metallinen pullonsulkija, jonka amerikkalainen keksijä William Painter patentoi vuonna 1892.

Historia

Hiilidioksidipitoiset juomat olivat suosittuja jo 1880-luvulla, mutta hiilidioksidia sisältävien pullojen tiivis sulkeminen oli ongelmallista. Useimmat tuon ajan pullonsulkijoista olivat epäluotettavia ja vuotavia. Useimmat pullonsulkijoista myös pilasivat juoman joutuessaan kosketukseen juoman kanssa. William Painter kehitti pullonsulkijaongelman ratkaisuksi kruunukorkin vuonna 1891 ja sai sille vuotta myöhemmin patentin nro 468,258. Painterin kruunukorkki oli yksinkertainen, taloudellinen, kertakäyttöinen ja edullinen valmistaa. Tiiviste oli alun perin tehty korkista, jonka päällä käytettiin usein paperitiivistettä estämään juoman ja metallikorkin kosketus keskenään.
Kruunukorkin nykyinen rakenne on samanlainen, ainoastaan korkin hampaiden määrä on vähentynyt 24:stä 21:een. Tiivisteenä käytetyn luonnonkorkin korvasi 1910-luvulla teollisesti valmistettu liimatuista luonnonkorkkipalasista koostuva komposiittikorkki. Nykyään tiivisteenä käytetään erilaisia muoveja. Suomessa korkkitiivisteestä siirryttiin muovitiivisteisiin 1970-luvun alussa. Ulkomateriaalina käytetään sähkötinattua levyä.
Kruunukorkit ovat myös suosittuja keräilykohteita.

Kruunukorkki Suomessa

Kruunukorkki saapui Suomeen 1930-luvulla, mutta vasta vuoden 1977 alusta lähtien se on ollut markkinajohtajana olut- ja virvoitusjuomapulloissa. Tuolloin kotimaiset panimot tekivät yhteisen päätöksen kruunukorkkiin siirtymisestä.
Suomen ainoa kruunukorkkeja valmistava tehdas on Hämeenlinnassa toimiva Finn-Korkki. Yhtiö valmistaa vuosittain noin miljardi kruunukorkkia koti- ja ulkomaiden juomateollisuudelle. Toinen suomalainen valmistaja G. W. Sohlberg lopetti korkkituotantonsa vuonna 1996.
RN Libra

Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta 1. huhtikuuta 1964.
Abhasian vaakuna

Abhasian vaakuna on Georgiasta irtautuneen, osittain tunnustetun Abhasian tasavallan tunnus. Siitä määrätään Abhasian perustuslain artiklassa 10. Se otettiin siten käyttöön 23. heinäkuuta 1992.
Vaakunan kilpi jakautuu pystysuunnassa valkoiseen ja vihreään kenttään. Vaakunassa on kolme kahdeksansakaraista, kullanväristä tähteä, yksi keskellä alhaalla ja kaksi ylhäällä (yksi molemmissa kentissä). Keskelle on kuvattu kultaisena Araš-hevosella ratsastava mies, joka ampuu nuolen tähtiä kohti. Tapahtuma perustuu abhaasien Narts-eepokseen. Vihreä väri symboloi nuoruutta ja elämää, valkoinen taas henkisyyttä. Tähdet edustavat aurinkoa sekä lännen ja idän kulttuurien rinnakkaiseloa.
Aigeus

Aigeus (m.kreik. Αἰγεύς) oli kreikkalaisessa mytologiassa Ateenan kuningas ja Theseuksen isä. Hänen oli vaikea saada miespuolista perillistä, minkä takia hän kävi Delfoin oraakkelin puheilla. Kotimatkalla hän siitti lapsen, josta tuli Theseus. Kotiin palattuaan hän meni naimisiin Medeian kanssa. Aikuistuttuaan Theseus saapui Ateenaan, Medeia yritti surmata tämän, mutta Aigeus tunnisti poikansa ja pelasti tämän viime hetkellä.
Hän surmasi itsensä hukuttautumalla mereen, kun luuli poikansa kuolleen Minotauroksen labyrintissä. Tätä meren osaa kutsutaan siksi Aigeianmereksi (tai Egeanmereksi).
Karlsruher Institut für Technologie

Karlsruhen yliopiston historia

Karlsruhen yliopiston, joka tällöin oli vielä "polyteknillinen koulu", perusti Badenin suurherttua Ludwig I 7. lokakuuta vuonna 1825. Sen esikuvana toimi vuonna 1794 perustettu Pariisin École polytechnique. Vuonna 1865, polyteknillinen koulu muutettiin korkeakouluksi, jossa voi suorittaa ylemmän asteen tutkintoja. Vuodesta 1902 lähtien, korkeakoulua alettiin kutsua nimellä Fridericiana ja vuodesta 1967 lähtien siitä tuli yliopisto, jolloin se sai luvan myöntää tohtorin arvoja.
Karlsruhen yliopisto on ollut pitkään yksi Saksan johtavista tietojenkäsittelytiedettä tutkivista instituutioista, jonka tietokonelaboratorio perustettiin jo vuonna 1966. Tietotekniikan tiedekunta perustettiin kolme vuotta tämän jälkeen ja samana vuonna alkoi tietotekniikan peruskurssin opetus. Elokuun 2. päivä, vuonna 1984, yliopisto vastaanotti Saksan ensimmäisen sähköpostin. Meteorologian ja ilmastotutkimuksen tiedekunta perustettiin vuonna 1985.
Yliopisto teki tiivistä yhteistyötä Karlsruhen tutkimuskeskuksen (Forschungszentrum Karlsruhe) kanssa ja yhteistyö virallistettiin 6.4.2006, kun professori Horst Hippler ja tohtori Dieter Ertmann Karlsruhen yliopistosta sekä professori Manfred Popp ja assistentti Jur. Sigurd Lettow Karlsruhen tutkimuskeskuksesta allekirjoittivat sopimuksen Karlsruher Insitut für Technologie-yhteenliittymän (KIT) perustamisesta. Helmikuussa 2008, yliopiston ja tutkimuskeskusen yhteenliittymä hyväksyttiin Baden-Württembergin osavaltion ja liittovaltion hallituksen toimesta. KIT:n muodollinen perustamispäivä oli 1. Lokakuuta 2009.

Opetus

KIT:ssä opetuksen ja tutkimuksen painopiste on luonnontieteissä ja teknisisissä aineissa erityisesti ensimmäisten lukukausien aikana. Myöhempinä lukukausina oppilailla on mahdollisuus valita teoreettisten aineiden lisäksi myös soveltavia kursseja . KIT tarjoaa sekä kandidaatin , että maisterin tutkinto-ohjelmia.
KIT:sta valmistuneet opiskelijat ovat opetuksen korkean tason ansiosta erittäin haluttuja Saksan työmarkkinoilla. Ertyisesti koneenrakennuksen, tietotekniikan ja tuotantotalouden opiskelijat ovat rekrytoijien suosiossa .
Kirjoeväsimppu

Koko ja ulkonäkö

Kirjoeväsimppu on yleensä 5–8 senttiä, enintään 12 senttiä pitkä, mustan, harmaan ja ruskean kirjava kala. Se muistuttaa paljon kivisimppua, mutta sen voi erottaa varmimmin vatsaevistä, joissa kirjoeväsimpulla on poikkijuovia. Kirjoeväsimpun voi myös sekoittaa  härkäsimpun järvimuotoon.

Levinneisyys

Kirjoeväsimppua tavataan Tanskassa, Norjassa, Ruotsissa, Suomessa ja Pohjois-Venäjällä, Puolassa, paikoin Pohjois-Saksassa ja Karpaattien alueella jokien Tonava, Dniestr, Vistula ja Odra vesistöissä.
Suomessa kirjoeväsimppua tavataan Peräpohjolasta ja Lapista Inaria ja Utsjokea lukuun ottamatta, sekä Järvi-Suomesta Saimaalta, Virmasvedestä, Kallahdesta sekä Päijänteen eteläosista. Se havaittiin Suomessa ensimmäisen kerran vuonna 1901.

Elinympäristö

Kirjoeväsimppu elää matalassa kivikkopohjilla viileissä, hapekkaissa vesissä. Sitä tavataan erityisesti virtaavista vesistä, mutta sitä löytyy myös järvien rannoilta.
Piano-paviljonki

Piano-paviljonki on kulttuurikahvila Lahdessa Vesijärven rannalla Sibeliustalon läheisyydessä. Kesäkuussa 2008 valmistuneen rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Gert Wingårdh.
Piano-paviljonki on osa puuarkkitehtuuripuistoa, jonka teemana on Spirit of Nature -puuarkkitehtuuripalkinnon palkinnonsaajat. Ensimmäinen Spirit of Nature -palkittu, vuoden 2000 palkinnonsaaja italialainen arkkitehti Renzo Piano, ei itse ehtinyt rakennuksen pääsuunnittelijaksi, joten paviljongin suunnitteli Wingårdh, joka oli vuonna 2000 tuomariston jäsen. 
Puu on paviljongin keskeinen materiaali. Rakennuksen erikoisuutena on pääkannattajana toimiva liimapuurakenteinen bumerangipalkki, joka on pituusleikkaukseltaan ylöspäin taipuvan bumerangin muotoinen. Yhdessä bumerangipalkki ja liimapuupilarit muodostavat kehärakenteen, jonka jänneväli on noin kahdeksan metriä. Vesikattoa kannattelevat sekundääripalkit ovat kertopuuta. Paviljongin 200 neliömetrin terassi on rakennettu poikkeuksellisesti paperiteollisuuden jätteestä jalostetusta puu-muovi-komposiitista. Järven puolella rakennuksessa on kattolippa, joka on rakennettu  sorvatuista haapariu’uista. Paviljongin saarnipuiset kalusteet on suunnitellut muotoilija Tapio Anttila.
Julkisivun lasielementit ovat kolminkertaista argontäytteistä selektiivilasia. Lasielementit painavat peräti 600 kiloa.
Paviljonki on perustettu peruskallioon ulottuvien poraputkipaalujen varaan. Rakennuksen kohdalla kallio on kahdeksan metrin syvyydessä.
Jalohaukkalinnut

Luettelo

Suomessa esiintyvät jalohaukkalinnut ja niiden lajit
Pyruvaattidehydrogenaasikompleksi

Pyruvaattidehydrogenaasikompleksi on entsyymisarja, joka katalysoi pyruvaatin hapettumista asetyylikoentsyymi-A:ksi (pyruvaatin dekarboksylaatio/oksidatiivinen dekarboksylaatio). Asetyyli-KoA on sitruunahappokierron pääsubstraatti. Pyruvaatti on kolmehiilinen molekyyli, josta reaktiossa lohkaistaan irti yksi hiiliatomi ja jäljelle jääneeseen kaksihiiliseen molekyyliin liitetään koentsyymi-A, jolloin muodostuu asetyyli-KoA. Asetyyli-KoA on yhteinen välivaihe glukoosin ja rasvahappojen hapetuksessa ja sen jatkokäsittely tapahtuu sitruunahappokierrossa.
Reaktiota, jossa pyruvaatti muuttuu asetyyli-KoA:ksi katalysoi iso kompleksi entsyymejä ja kofaktoreita. Tätä kompleksia kutsutaan pyruvaattidehydrogenaasikompleksiksi. Eukaryoottisoluissa pyruvaattidehydrogenaasikompleksi on suurin tunnettu multientsyymikompleksi ja kooltaan useita kertoja ribosomia suurempi. Kompleksi sisältää kolmea eri entsyymiä: E1, E2 ja E3.  Pyruvaatin dekarboksylaatio tapahtuu mitokondrion matriisissa. Matriisi sisältää myös tarvittavat entsyymit.

Kompleksin säätely

Jotta elimistö saisi pyruvaatista energiaa sitruunahappokierron kautta, täytyy pyruvaatti muuttaa kompleksin avulla asetyyli-koentsyymiA:ksi. Luonnollista on, että tilassa, jossa energiaa on paljon, kompleksin aktiivisuutta inhiboidaan. Niukassa energiatilanteessa kompleksin aktivointi taas on ensisijaista. 
Pyruvaattidehydrogenaasikompleksia inhiboivat allosteerisesti lopputuotteet NADH ja asetyyli-KoA. NADH inhiboi E3 - entsyymiä ja asetyyli-KoA E2-entsyymiä.  E3-entsyymiä aktivoi puolestaan NAD+ ja E2-entsyymiä HS-KoA. 
Nisäkkäillä allosteerisen säätelyn lisäksi esiintyy kovalenttisen modifikaation avulla tapahtuva säätely. Pyruvaattidehydrogenaasikinaasi (PDK) katalysoi E1-entsyymin fosforylointia ja siten inaktivoi sen toimintaa. PDK:n toimintaa aktivoivat NADH ja asetyyli-KoA. Tätä kinaasia puolestaan inaktivoivat HS-KoA, ADP, pyruvaatti ja NAD+. 
Pyruvaattidehydrogenaasifosfataasi (PDP) katalysoi E1-entsyymin defosforylointia eli aktivoi entsyymin toimintaa. Ca2+-konsentraation kohoaminen aktivoi PDP:tä.
Richard Borcherds

Yksityiselämä

Borcherds syntyi Kapkaupungissa vuonna 1959. Puolen vuoden kuluttua hänen syntymästään perhe muutti Birminghamiin Isoon-Britanniaan. Hänen isänsä on fyysikko, ja hänellä on kolme veljeä, joista kaksi on matematiikanopettajia. Valmistuttuaan vuonna 1985 tohtoriksi hän toimi Cambridgen yliopistossa vaihtelevasti eri virka-asemissa. Borcherdsin merkittäviä ansioita on osallistuminen niiden teorioiden kehittämiseen, jotka yhdistävät ryhmäteorian muihin matematiikan aloihin.
Kalpea ratsastaja

Juoni

Eastwoodin esittämä nimeton hahmo, saarnaajaksi ("preacher") kutsuttu, auttaa kaivosyhteisöä pelastamaan alueensa, kun paha sheriffi ja rikas mies yrittävät tuhota kaivosyhteisön. Kun raha ei kelpaa yhteisölle, heidät yritetään ajaa väkisin pois alueelta. Paikalle saapuu olemukseltaan enkeliä muistuttava saarnamies, joka rökittää kaikki pahikset varmaotteisesti.
Arete Kyreneläinen

Arete Kyreneläinen (muinaiskreikaksi Αρετή Κυρηνεία, 300-luku eaa.) oli Sokrateen oppilaan Aristippos Kyreneläisen tytär ja kyreneläiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän on ensimmäinen ja yksi harvoja antiikin ajalta tunnettuja merkittävämpiä naisfilosofeja. Hänen nimensä tarkoittaa "Hyvettä". Aretella oli poika jonka nimi oli myös Aristippos ja jota hän opetti itse. Tämän vuoksi poikaa kutsuttiin nimellä Aristippos Äidinopettama.
Areten mainitsevat sekä Diogenes Laertios että Claudius Aelianus. Hänet kuvataan usein vanhemman Aristippoksen seuraajana kyreneläisen koulukunnan johdossa, mutta todellisuudessa ei tiedetä, kumpi Aristippoksista perusti koulukunnan. Ei kuitenkaan ole mitään syytä epäillä, etteikö Arete olisi toiminut itsekin filosofina. Hänen kerrotaan opettaneen yli 30 vuotta ja kirjoittaneen useita teoksia, jotka kaikki ovat kuitenkin kadonneet.
J. Moransin mukaan Arete opiskeli Platonin Akatemiassa ja hänen hautakirjoituksessaan luki: ”Kreikan suuruus, Helenan kauneus, Aristippoksen kynä, Sokrateen sielu ja Homeroksen kieli”.
King Kong (vuoden 1976 elokuva)

Vastaanotto

Video-oppaassa vuodelta 1994 Ilkka Jauhiainen sanoi elokuvan näyttävän halvalta mutta antoi plussaa sen itseironiasta. Hän antoi elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.
Elokuva sai jatko-osan King Kong elää.
HMS Norrköping (T131)

Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta 1. syyskuuta 2005.