FC Kuusysi – Steaua Bukarest -jalkapallo-ottelu 1986

FC Kuusysi–Steaua Bukarest oli Helsingin olympiastadionilla 19. maaliskuuta 1986 pelattu jalkapallon Euroopan cupin 1985–1986 puolivälieräottelu. Sitä pidetään kaikkien aikojen maineikkaimpana ja ikimuistoisimpana suomalaisen seurajoukkueen pelaamana jalkapallo-otteluna. Lahtelainen FC Kuusysi oli ensimmäinen Euroopan cupissa kahdeksan parhaan joukkoon selviytynyt suomalaisjoukkue, mikä on edelleen monien mielestä kaikkien aikojen merkittävin kansainvälinen saavutus suomalaisessa seurajalkapalloilussa. Vuonna 2004 IS Veikkaajan asiantuntijaraati valitsi tuolloisen Kuusysin joukkueen kaikkien aikojen parhaaksi suomalaiseksi seurajoukkueeksi.
Olympiastadionilla yli 32 000 katsojan edessä pelattu ottelu oli Kuusysin ja romanialaisen Steaua Bukarestin välisen puolivälierän toinen osaottelu ja se päättyi vierasjoukkueen 1–0-voittoon. Steaua kukisti myöhemmin keväällä Euroopan cupin finaalissa FC Barcelonan.

Taustaa

Euroopan cup oli nykyisen Mestarien liigan edeltäjä, jota pelattiin vuosina 1955–1992. Mestarien liigasta poiketen siihen osallistui ainoastaan kunkin maan hallitseva mestari ja kaikki joukkueet myös aloittivat ensimmäiseltä kierrokselta. Kaudella 1985–1986 Euroopan cupissa oli mukana 32 joukkuetta. Ensimmäiset kaksi kierrosta pelattiin syys–marraskuussa 1985 ja puolivälierät, välierät sekä finaali maaliskuusta 1986 lähtien.
Kuusysin pudotettua kahdella ensimmäisellä kierroksella jatkosta jugoslavialaisen FK Sarajevon sekä neuvostoliittolaisen Zenitin, tuli siitä kaikkien aikojen ensimmäinen Euroopan cupissa kolmannelle kierrokselle selviytynyt suomalainen seura. Jalkapallon eurocupeissa oli vastaavaan suomalaisista aikaisemmin yltänyt vain Valkeakosken Haka, joka kauden 1983–1984 Cup-voittajien cupissa selviytyi niin ikään puolivälieriin saakka. Kuusysistä poiketen Haka pelasi kuitenkin kolmannen kierroksen maaliskuisen kotiottelunsa Ranskan Strasbourgissa, jossa se kohtasi italialaisen Juventuksen.
Steaua Bukarest oli aikaisemmilla kierroksilla kohdannut Tanskan ja Unkarin mestarijoukkueet. Kyseessä oli Romanian armeijan urheiluseura, johon oli kerätty huippupelaajia eri puolilta maata. Steauaa johti presidentti Nicolae Ceaușescun poika Nicu Ceaușescu. Kuusysin ja Steauan lisäksi puolivälierissä olivat mukana Aberdeen, Anderlecht, Bayern München, FC Barcelona, IFK Göteborg sekä Juventus.

Otteluvalmistelut

Steaua Bukarest arvottiin Kuusysin vastustajaksi tammikuussa. Valkeakosken Hakasta poiketen Kuusysi päätti pelata kotiottelunsa Suomessa, koska itäblokin maasta tulevan vastustajan ei arveltu kiinnostavan yleisöä Keski-Euroopassa. Hakan ja Juventuksen välistä ottelua oli kaksi vuotta aikaisemmin ollut Ranskassa seuraamassa 19 000 katsojaa. Ottelun järjestäminen maaliskuussa oli ainutlaatuista, sillä se oli tiettävästi ensimmäinen kyseisenä ajankohtana Suomessa luonnonnurmella pelattu virallinen jalkapallo-ottelu. Pelipaikaksi valittiin lämmitetyn kentän vuoksi Helsingin Olympiastadion, jota hallinnoivan Stadion-säätiön kanssa Kuusysi allekirjoitti sopimuksen tammikuun puolivälissä. Stadionin nurmelta poistettiin lumi 25. helmikuuta ja lämmitys kytkettiin päälle seuraavana päivänä. Pelikunnossa kenttä oli jo ottelua edeltävällä viikolla.
Kentän tultua kuntoon oli ongelmana vielä lumen peittämät katsomot, jotka puhdistettiin Kontulan Urheilijoiden ja Malmin Palloseuran jalkapalloilijoiden talkootyönä. Aluksi lumi poistettiin 20 000 katsojaa varten, mutta ennätyksellisen vilkkaan lipunmyynnin johdosta päätettiin lopulta avata katsomoita 30 000 hengelle. Yleisöä tuli kuitenkin niin paljon, että muutama tuhat katsojaa joutui seuraamaan pelia stadionin juoksuradoilta ja osa puolestaan katsomoon jätettyjen korkeiden lumikinosten päältä. Kuusysi piti lippujen hinnat edullisina, pääkatsomoon pääsi edullisimmillaan 50 markalla (n. 8,5 euroa), jota pidettiin jopa alennusmyyntinä ottelun merkitykseen nähden. Seura käytti markkinoissa myös hyväkseen huonoa taloudellista tilaansa, jonka arveltiin lisänneen suomalaisen jalkapalloyleisön kiinnostusta ottelua ja Kuusysin auttamista kohtaan. Joidenkin väitteiden mukaan paikalla oli jopa yli 40 000 katsojaa kun järjestysmiehet olivat joutuneet päästämään ilman lippua jääneitä stadionin päätykatsomoihin.

Joukkueiden valmistautuminen otteluun

Kuusysin päävalmentaja oli Keijo Voutilainen, joka oli toiminut tehtävässä jo syksystä 1979 lähtien. Hän oli nostanut seuran parissa vuodessa I divisioonasta aina Suomen mestaruuksiin saakka. Voutilaisen europeleihin valmistaviin harjoitusmetodeihin kuuluivat muun muassa joukkueen sisäiset harjoitusottelut, joissa pelattiin erotuomarin puuttuessa huomattavasti kovempaa kuin sarjapeleissä. 
Suomen sarjakausi oli päättynyt jo edellisenä syksynä, jonka jälkeen Kuusysi oli menettänyt kolme runkopelaajaansa. Sarajevoa ja Zenitiä vastaan pelanneesta joukkueesta oli englantilainen puolustaja Kenneth Mitchell siirtynyt FinnPaan, hyökkääjä Ismo Lius belgialaiseen Bevereniin ja keskikenttäpelaaja Markus Törnvall Valkeakosken Hakaan. Tilalle oli saatu ainoastaan keskikentällä pelannut Juha Annunen Oulun Työväen Palloilijoista. Lisäksi Kuusysin riveistä puuttui Portugalin harjoitusleirillä loukkaantunut maajoukkuepuolustaja Keijo Kousa. Ennen Steaua-otteluita Voutilainen yritti vuokrata Ilveksen Ari Hjelmiä ja Kuopion Palloseuran Hannu Turusta, mutta siirrot kariutuivat seurojen liian suuriin korvauspyyntöihin. Kousa osallistui harjoituksiin vielä maanantaina, mutta lopulta kipeytynyt polvi esti hänen pelaamisensa. 
Kuusysi valmistautui Steauan kohtaamiseen pelaamalla harjoitusotteun niin ikään Euroopan cupin puolivälierissä mukana ollutta IFK Göteborgia vastaan Ruotsissa. Ennen ottelua Kuusysi harjoitteli normaaliin tapaan Lahden suurhallissa. Sunnuntain harjoitusten jälkeen itsevarma päävalmentaja Keijo Voutilainen ilmoitti Keijo Kousan tekevän ottelun voittomaalin päällään jo pelin alussa. Samalla hän kertoi myös avauskokoonpanon keskiviikon otteluun ja sanoi panostavansa hyökkäykseen. Tiistai harjoitusten jälkeen kuitenkin selvisi, ettei polvivaivainen Keijo Kousa pysty pelaamaan. Ottelupäivänä Kuusysi lähti Lahdesta kohti Helsinkiä kello 15 iltapäivällä.
Steauan joukkue saapui Helsinkiin kaksi päivää ennen ottelua ja majoittautui Hotelli Haagaan. Päävalmentaja Emrich Jenei kertoi lehdistölle joukkueen pelaavan aivan eri taktiikalla kuin kotiottelussaan, mutta suostui kertomaan avauskokoonpanon vasta juuri ennen ottelua. Romanialaisten toimittajien mukaan avauskokoonpanoon ei kuitenkaan ollut odotettavissa suuria muutoksia. Ainoastaan ensimmäisessä ottelussa pelikiellossa olleen maajoukkuehyökkääjän Marius Lacatuksen tiedettiin palaavan kokoonpanoon. Olympiastadioniin tutustunut Jenei kertoi olevansa tyytyväinen kentän kuntoon.
Keskiviikkona pelattuun otteluun oli jo maanantai-iltaan mennessä myyty yli 17 000 pääsylippua, mikä rikkoi aikaisemman seurajoukkueiden yleisöennätyksen Suomessa. Syyskuussa 1965 Olympiastadionilla pelattua HJK:n ja Hakan välistä ottelua oli seurannut 17 293 katsojaa. Pääsylipputuloilla ja UEFA:n maksamilla palkintorahoilla oli suuri merkitys Kuusysin talouteen. Seura oli saanut matkoihinsa ja valmistautumiseensa myös opetusministeriön tukea.

Avausottelu Romaniassa

Kuusysin ja Steauan ensimmäinen kohtaaminen pelattiin 5. maaliskuuta Bukarestin Steaua-stadionilla. Maalittomaan tasapeliin päättyneessä ottelussa lahtelaiset olivat pahasti altavastaajina, mutta maalivahti Ismo Korhosen torjunnat pelastivat joukkueen tappiolta. Osansa oli myös huonokuntoisella nurmella, jolla romanialaiset eivät pystyneet pelaamaan vaarallista lyhytsyöttöpeliään. Ottelun jälkeen Voutilainen kehui erityisesti laitapuolustajina pelanneita Jyrki Hännikäistä ja Ilkka Remestä sekä Jari Rinnettä. Kuusysin ongelmat kokoonpanon suhteen kasvoivat entisestään, kun puolustaja Hannu Jäntti joutui saamansa varoituksen johdosta pelikieltoon seuraavassa ottelussa.

Ottelutapahtumat

Olympiastadionilla Voutilainen jatkoi rohkealla hyökkäysvoittoisella taktiikalla, mikä oli myös pakon sanelemaa, koska jatkoon päästäkseen Kuusysin oli voitettava ottelu. Ulottuvan Keijo Kousan puuttumisen johdosta joukkue oli joutunut vaihtamaan hyökkäyspään laidoilta annetut korkeat keskitykset mataliin etutolpalle suuntautuviin. Itse ottelu sujui Voutilaisen suunnitelmien mukaan. Kuusysin hyökkäyspeli toimi, joukkue pystyi pitämään palloa taitavia romanialaisia vastaan ja onnistui myös luomaan maalitilanteita. Kotijoukkueen paras paikka ottelussa tuli toisella jaksolla, kun Jarmo Kaivonurmi pääsi vapaasti laukomaan Petri Tiaisen hienosta syötöstä, mutta vierasjoukkueen maalivahti Helmuth Duckadam torjui Kaivonurmen yrityksen. Jo ensimmäisellä jaksolla Seppo Nordman pääsi laukomaan maalinedustalta vapaasti, mutta hänen laukauksena suuntautui yli.
Steaualla oli ottelussa lahtelaisia enemmän maalintekopaikkoja, mutta ratkaisu nähtiin vasta neljä minuuttia ennen loppua kun Victor Piturca laukoi romanialaisten voittomaalin Gavril Balintin kuljetuksen jälkeen. Maali oli valtava pettymys runsaslukuiselle yleisölle sekä myös Kuusysin joukkueelle, joka oli tosissaan valmistautunut menemään jatkoon ja koko ajan uskonut voittoonsa. Kotijoukkueen parhaana pelaajana palkittiin Petri Tiainen. Hänen mukaansa Voutilainen oli saanut pelaajat uskomaan jopa koko Euroopan cupin voittoon.