google/wiki40b huggingface dataset:
Puhelinmyynti

Puhelinmyynti tai telemarkkinointi on etämyynnin ja suoramarkkinoinnin muoto, jossa tarjolla olevaa tuotetta markkinoidaan, ja kauppa tehdään puhelimitse. Telemarkkinoinnin keinoin tapahtuvana kauppana voidaan pitää myös edustajalle (oman yrityksen tai asiakasyrityksen) kanssa sovittua tapaamista. Puhelinmyynti kasvoi runsaasti etenkin 1990-luvulla.
Puhelimitse tapahtuvaa myyntityötä tekevät myyntineuvottelijat, jotka yleensä voivat soittaa tietokoneavusteisesti asiakkaille. Soittojärjestelmä soittaa jatkuvasti taustalla rekisterin numeroihin ja asiakkaan vastatessa puheluun yhdistyy se vasta siinä vaiheessa vapaana olevalle myyntineuvottelijalle, tai myyntineuvottelija voi itse tietokoneelta valita asiakkaansa esimerkiksi hänen ikänsä, työnsä ja ostohistoriansa perusteella. Myyntineuvottelijan työpaikkana voi olla muun muassa Call Center tai Contact Center. Asiakasyritykset ulkoistavat puhelinmyyntityön yleensä yhä useammin. Työ voi olla joko inbound- tai outbound-perustaista, eli myyntineuvottelija ottaa vastaan asiakkaan puheluita tai sitten soittaa asiakkaan suuntaan.

Asiakkaan oikeudet

Kuluttajansuojalain mukaan puhelinmyynnissä on heti puhelun alussa kerrottava, että kyseessä on myyntipuhelu. Puhelinmyynnissä kuluttajalla on 14 vuorokauden ajan tuotteen saapumisesta mahdollisuus perua kauppa. Asiakkalle on lähetettävä kaupasta kirjallinen vahvistus, jossa on oltava tiedot kaupan perumista varten.
Puhelinmyynnistä voi kieltäytyä joko ilmoittamalla erikseen jokaiselle yritykselle markkinointikiellosta tai ilmoittautumalla puhelinmyynnin kieltävään rekisteriin, joka kattaa kaikki Suomen Asiakkuusmarkkinointiliiton jäsenyritykset. Kieltoa voi tehostaa ilmoittamalla esimerkiksi Väestörekisterikeskuksen puhelin- tai nettipalvelussa, ettei halua tietojaan Väestötietojärjestelmästä luovutettavan markkinointitarkoituksiin. Samoin Ajoneuvoliikennerekisteriin voi tehdä luovutuskiellon Trafin kautta sähköisesti tai puhelimitse. Myös pankeille, vakuutusyhtiöille ja muille tahoille, joissa on jo asiakkaana, voi lähettää erillisen kiellon markkinoida lisää esimerkiksi säästämis- tai vakuutuspalveluita.

Haittoja ja kritiikkiä

Suomen Kuluttajaliitto on ollut huolissaan siitä, että jos asiakas on kieltäytynyt telemarkkinoinnista, markkinointikieltoa ei aina noudateta. Puhelinmyynnin haitaksi on koettu myös se, että ihmiset vastaavat vieraisiin numeroihin aiempaa harvemmin. Tämä on kasvava ongelma esimerkiksi viranomaisille, Kelalle tai Postin lähetysten jakajille. Lapsille tulevat markkinointipuhelut johtuvat usein tahattomasti siitä, että lasten puhelinliittymät näkyvät virallissa tiedostoissa vanhempien nimillä. Tämän voi välttää muuttamalla lasten liittymänumerot salaisiksi ja kehottamalla lapsia välttämään omien puhelinnumeroidensa kirjoittamista kilpailu- tai arpajaislipukkeisiin.
Suomen Postin teettämän tutkimuksen mukaan puhelinmyynti on vähiten pidetty osoitteettoman suoramarkkinoinnin muoto. Tutkimuksen mukaan 61 % kuluttajista ei halua tai ei voi ottaa vastaan myyntipuheluita ja 5 % kuluttajista pitää sitä mieluisimpana muotona.
Fotodiodi

Fotodiodi on valolle herkkä diodi, joka muuntaa valon sähköiseksi signaaliksi. Pimeässä se toimii tavallisen diodin tapaan, mutta valon vaikutuksesta johtaa myös estosuuntaisena.
Estosuuntaan esijännitetyn puolijohdediodin pn-liitosrajapinta on tyhjä varauksenkuljettajista. Niinpä diodin läpi ei juuri kulje virtaa. Jos tähän puolijohteen tyhjennysalueeseen tulee valokvantti, joka absorboituu ja käyttää energiansa elektronin nostamiseen valenssivyöltä johtavuusvyöhön, syntyy vapaa varauksenkuljettaja, joka aiheuttaa sähkövirran diodin läpi. Näin diodin vuotovirta on suoraan verrannollinen valon fotonivuohon (intensiteettiin).
Jos diodin yli ei ole esijännitettä, synnyttävät valon generoimat varauksenkuljettajat diodin napoihin jännitteen. Diodin p-puoli (anodi) on positiivinen napa. Tällä tavoin käytettyä diodia kutsutaan myös valokennoksi tai aurinkoparistoksi.
Kaikki PN-liitokset ovat luonnostaan herkkiä valon vaikutukselle, mutta fotodiodeissa on järjestetty valon esteetön pääsy puolijohdepinnalle pienen linssin kautta, joka keskittää valon rajapintaan.
Fotodiodeista käytetään myös nimitystä valodiodi, mutta tätä nimitystä käytetään toisinaan arkisesti myös LEDeistä eli hohtodiodeista.
Fotodiodeja voi käyttää esimerkiksi aistimaan valon heijastumia. Näin tehdäänkin ns. hipaisupainikkeissa, jotka huomaavat valon heijastuvan esimerkiksi sormesta, kun se tuodaan lähelle, tai optisissa palovaroittimissa.
Rumpumuisti

Rumpumuisti on varhainen tietokoneen keskusmuistin toteutustapa. Sen olennaisin osa on suuri pyörivä metallinen sylinteri, joka on päällystetty magneettisella tallennusmateriaalilla. Rummun sisältöä käsitellään sen varressa olevilla liikkumattomilla luku-kirjoituspäillä.
Rumpumuisti on keskusmuistina hyvin hidasta, koska jokaisen luku- ja kirjoitusoperaation yhteydessä on odotettava, että rumpu on pyörähtänyt oikealle kohdalle. Se oli kuitenkin edullinen ja useimpiin tarkoituksiin käyttökelpoisin ratkaisu ennen kuin ferriittirengasmuistia alettiin tuottaa sarjatuotantona.
Rumpumuistin pohjana oleva magneettirumpu kehitettiin vuonna 1932. Eräänlaisia rumpumuisteja oli kuitenkin käytössä jo tätä aiemmin, esimerkiksi mekaanisissa soittorasioissa melodian tallentamiseen käytetyt piikilliset sylinterit. Myös Charles Babbage kaavaili analyyttiseen koneeseensa tämän kaltaista mekaanista rumpumuistia konekäskyjen suoritusvaiheiden tallentamiseen.
Gustaf Oskar Schöneman

Gustaf Oskar Schöneman (20. huhtikuuta 1839 Laukaa – 21. syyskuuta 1894 Muolaa) oli jyväskyläläinen kirkkoherra, opettaja ja yhteiskunnallinen vaikuttaja, joka toimi erityisesti kansanvalistus- ja raittiustoiminnassa.
Schönemanin vanhemmat olivat varahenkikirjoittaja, tilanomistaja Bror Karl Johan Schöneman ja Johanna Margareta Stenbäck. Hän pääsi ylioppilaaksi 1857 ja hänet vihittiin papiksi 1862. Schöneman oli saarnaajana Jyväskylässä 1864–94. Vuonna 1894 hänet valittiin Muolaan kirkkoherraksi, mutta hän kuoli jo saman vuoden syksyllä Muolaassa.
Schöneman toimi Jyväskylän tyttökoulun uskonnonopettajana, oli kaupunginkirjaston esimies ja julkaisi runsaasti runoja, lehtiartikkeleita ja oppikirjoja. Kirjoittaessaan hän käytti toisinaan salanimeä K. O. Kaunonen.
Schöneman on sanoittanut joululaulun "Joulupuu on rakennettu" (alun perin hänen sanoituksensa ilmestyi Joulu-kuusi-nimellä vuonna 1876), ja tämän laulun sävelmänä on suomalainen kansansävelmä. Schöneman on myös suomentanut itävaltalaisen Joseph Mohrin vuonna 1818 sanoittaman joululaulun "Jouluyö, juhlayö" (Stille Nacht, heilige Nacht).
Silmäiltayökkönen

Koko ja ulkonäkö

Tumman harmaankirjava yökkönen, jonka siipiväli on 33–38 mm. Etusiipi on pohjaväriltään harmaa tai sinertävän harmaa. Siiven tyvessä on selkeä, musta tyvijuomu. Samoin siiven kärkiosan takanurkassa erottuu musta pitkittäisviiru. Ulompi poikkiviiru on musta, vaaleatäytteinen ja tummanharmaalla varjostunut. Rengastäplä on pieni, keskiosastaan tumma ja verrattain kaukana munuaistäplästä. Siipiripset ovat harmaa-valkoiset. Takasiivet ovat tummat, harmaanruskeat.
Samannäköinen laji on erityisesti suoiltayökkönen (Acronicta menyanthidis).
Täysikasvuinen toukka on musta ja sen selkäpuolella on kaksi riviä oransseja nystyjä, joista kustakin lähtee oranssinruskeiden karvojen tupsu. Toukan sivuilla karvat ovat mustia.

Levinneisyys ja lentoaika

Silmäiltayökköstä tavataan Euroopasta Itä-Siperiaan. Suomessa sitä tavataan koko maassa. Perhoset ovat lennossa toukokuun keskivaiheilta heinäkuulle.

Elinympäristö ja elintavat

Perhosta tavataan varsin monenlaisissa lehtipuita ja pensaita kasvavissa ympäristöissä, ei kuitenkaan tunturipaljakalla. Perhoset lentävät yöllä ja tulevat hyvin syötille, huonommin valolle. Kotelo talvehtii kotelokopan sisällä maassa.

Ravintokasvi

Toukka on erilaisilla lehtipuilla, pensailla ja varvuilla elävä polyfagi.
Makati

Asukasluku

Makatin asukasluku on vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan 444 867. Luku on lähes 40 000 tai 8% suurempi kuin edellisessä väestönlaskennassa vuonna 1995. Makati on asukasluvultaan Metro Manilan viidenneksi suurin kaupunki.
GP3 Itävallan Grand Prix 2017

1. Kilpailu (Lauantain kilpailu, 24 kierrosta)

Paalupaikalta lähtenyt George Russell piti kärkipaikkansa startissa. Häntä seurasi Jack Aitken. Ensimmäisessä mutkassa Julien Falchero osui Niko Karin autoon, ja Kari pyörähti. Falchero sai 10 sekunnin aikarangaistuksen kolarista. Kari joutui myöhemmin keskeyttämään. Toisessa mutkassa Anthoine Hubert syöksyi sisäpuolelle ja törmäsi Leonardo Pulciniin, joka puolestaan törmäsi Steijn Schothorstiin. Pulcini ja Schothorst keskeyttivät ja Hubert sai 10 sekunnin aikarangaistuksen kolarin aiheuttamisesta. Virtuaalinen turva-auto tuli radalle.
Ryan Tveter onnistui ohittamaan tallikaverinsa Giuliano Alesin virtuaalisen turva-auton poistuttua. Tveter piti Alesin takanaan ruutulipulle saakka, ja oli kilpailun viides. ART Grand Prix otti nelosvoiton, kun George Russell voitti, Jack Aitken oli toinen, Anthoine Hubert kolmas ja Nirei Fukuzumi neljäs. Aikarangaistus pudotti Hubertin neljänneksi.

2. Kilpailu (Sunnuntain kilpailu, 18 kierrosta)

Raoul Hyman piti kärkipaikkansa startissa. Toisesta ruudusta lähtenyt Alessio Lorandi putosi startissa muutaman sijan ja toiseksi nousi Giuliano Alesi. Ryan Tveter oli kolmantena, mutta tippui kilpailun edetessä viidenneksi Nirei Fukuzumin ja Anthoine Hubertin taakse. Kierroksella 9 Bruno Baptista ajoi mutkan 7 leveäksi, josta hänen autonsa pomppasi kanttareiden päältä, ja Baptista joutui keskeyttämään kilpailunsa. Hän satutti ilmalennossa selkänsä.
Niko Kari ajoi sijalla 11, mutta kohtasi teknisiä ongelmia, ja joutui tulemaan varikolle. Kari pääsi mukaan kilpailuun, mutta jäi kärjestä kierroksen. Viimeisellä kierroksella Dorian Boccolacci törmäsi Alessio Lorandin autoon, vieden häneltä takasiiven, ja itse meni kolmesti "katon kautta ympäri". Hän sai seuraavaan kilpailuun 3 lähtöruudun rangaistuksen.
Voittoon ajoi Raoul Hyman ensimmäistä kertaa GP3-urallaan. Hänestä tuli myös ensimmäinen eteläafrikkalainen, joka onnistui voittamaan GP3-kilpailun, sekä nousemaan palkintokorokkeelle. Giuliano Alesi oli toinen, ja palkintosija oli myös hänen uransa ensimmäinen GP3:ssa. Nirei Fukuzumi oli kolmas, ja sillä sijalla hän pysyi kuljettajien pisteissä ensimmäisenä.
Ulottuvuus

Ulottuvuus eli dimensio on topologista avaruutta kuvaava matemaattinen käsite, joka voidaan määritellä usealla eri tavalla.
Algebrallinen dimensio kertoo vektoriavaruuden kannan mahtavuuden. 
Metrinen dimensio perustuu toisistaan yhtä kaukana sijaitsevien pisteiden lukumäärään. Yhdessä ulottuvuudessa näitä on kaksi, kahdessa kolme ja :ssä  kpl. Määritelmä toimii vain metrisessä avaruudessa. 
Lebesguen dimensiota (kulkee myös nimellä topologinen dimensio) sovelletaan avoimessa ympäristössä, jonka alipeitteeseen valitaan avoimia joukkoja s.e. mikään piste ei kuulu useampaan joukkoon kuin on välttämätöntä ympäristön peittämiseksi. Niiden joukkojen, johon tuo piste kuuluu, lukumäärä on ympäristön dimensio + 1. Lebesguen dimensio on aina kokonaisluku. 
Hyvin epäsäännöllisillekin metrisille avaruuksille voidaan määrittää Hausdorffin dimensio, joka ei välttämättä ole kokonaisluku (lähes kaikki fraktaalit ovat juuri niitä avaruuksia, joiden Hausdorffin dimensio on suurempi kuin niiden topologinen dimensio). Avaruus peitetään avoimilla palloilla ja tarkastellaan, kuinka nopeasti pallojen määrää on kasvatettava, jotta niiden säteen puolittuessa ne edelleen peittävät tutkittavan avaruuden (helpohko esimerkki on Kochin käyrä).
Asterix ja Obelix vastaan Caesar

Juoni

Julius Caesar juhlii voittoaan Galliasta tietämättä, että yksi gallialaiskylä tekee vielä vastarintaa roomalaisvalloittajia vastaan. Lucius Detritus, joka on salannut asian Caesarilta, matkustaa kylän edustalla sijaitsevaan roomalaisleiriin ja kuulee sadanpäämies Crismus Bonukselta, että kylän salaisuus on tietäjä Akvavitixin valmistama taikajuoma, joka tekee kylän soturit voittamattomiksi. Lisäksi kylää suojelevat gallialaissoturit Asterix ja Obelix, joista ensimmäinen on älykäs ja jälkimmäinen pysyvästi taikajuoman vaikutuksen alaisena. Detritus päättää hankkia taikajuoman itselleen syöstäkseen Caesarin vallasta ja virittää Asterixille ja Obelixille ansan, joka kuitenkin epäonnistuu.
Gallialaiskylään saapuu vale-ennustaja, joka kertoo gallialaisille roomalaisen veronkerääjän saapuvan pian kylään ja kehottaa näitä varastamaan veronkerääjän kirstun. Asterix kuitenkin epäilee ennustajan motiiveja ja vastustaa suunnitelmaa. Aarteesta innostuneet kyläläiset kuitenkin kuuntelevat vale-ennustajaa ja ajavat veronkerääjän joukot pois ja varastavat tämän kirstun. Myöhemmin vale-ennustaja huumaa Asterixin ja pakenee tämän aiheuttaman välikohtauksen turvin kulta-aarre mukanaan. Uutinen veronkerääjän ryöstöstä saavuttaa Caesarin, joka matkustaa kylän edustalla olevaan roomalaisleiriin ja todistaa joukkojensa epäonnistuneen hyökkäyksen kylää vastaan. Tämän jälkeen Caesar uhkaa heittää Detrituksen leijonille ja vaatii tätä kehittämään suunnitelman kylän kukistamiseksi.
Detritus naamioi itsensä tietäjäksi, ja soluttautuu miehineen tietäjien kokoukseen, jossa tämä onnistuu kaappaamaan kylän tietäjän Akvavitixin. Asterix ja Obelix lähtevät pelastamaan Akvavitixia roomalaisleiristä, mutta joutuvat siellä erilleen. Asterix päätyy Akvavitixin kanssa kidutustyrmään, jossa he joutuvat valmistamaan Detritukselle taikajuomaa. Caesar saa kuitenkin vihiä Detrituksen suunnitelmasta ja vangituttaa tämän. Detritus onnistuu huijaamaan leirissä vaeltavan Obelixin vapauttamaan itsensä lupaamalla yhdistää tämän Asterixin kanssa. Detritus vangituttaa Caesarin ja heittää tämän tyrmään. Obelix onnistuu vapauttamaan Asterixin ja Akvavitixin, jotka pakenevat roomalaisleiristä ottaeen mukaansa tyrmästä löytämänsä rautanaamioisen vangin.
Päästyään takaisin kyläänsä he poistavat vangin rautaisen naamion ja huomaavat, että vanki on Julius Caesar. Samaan aikaan Detritus hyökkää joukkoineen kylää vastaan. Caesar tekee gallialaisten kanssa sopimuksen ja lupaa jättää kylän rauhaan, mikäli he auttavat häntä kukistamaan Detrituksen. Tietäjä Akvavitix valmistaa taikajuomasta voimakkaamman version, joka luo Asterixista ja Obelixista lukemattomia kopioita, jotka torjuvat Detrituksen hyökkäyksen. Caesar palaa takaisin valtaan ja lupaa jättää kylän rauhaan. Obelix, joka on ihastunut kylän kauniiseen, mutta varattuun naiseen, Mimosaan, antaa tälle kulauksen taikajuomaa, ja luo tästä kopion. Kopio kuitenkin katoaa pian muiden kopioiden tavoin, ja elokuva päättyy siihen, kun kylän väki juhlistaa Obelixin syntymäpäivää.

Julkaisu

Elokuva julkaistiin Ranskassa ja Belgiassa. 3. tammikuuta 1999. Suomessa elokuva julkaistiin 22. lokakuuta.
Tapio Mattlar

Tapio Mattlar (s. 17. maaliskuuta 1953 Helsinki) on suomalainen muusikko, musiikkitoimittaja ja maaseutuaktivisti. Muusikkona Mattlar on erikoistunut muinaissoittimiin: hänen instrumenttejaan ovat kampiliira, viikinkilyyra, jouhikko, kantele ja šamaanirumpu. Helsinkiläissyntyinen Mattlar viljelee Harjun perinnemaisematilaa Hartolan Vuorenkylässä ja tunnetaan Suomen Kylätoiminta ry:n (SYTY) yhtenä perustajana. Kylätoiminnalle myönnettiin kunniapalkinto vuoden 1992 Right Livelihood -tapahtumassa.
Mattlar kirjoitti ylioppilaaksi Lauttasaaren yhteiskoulusta 1972 ja pääsi opiskelemaan Helsingin yliopistossa journalismia ja etnomusikologiaa, haaveenaan musiikkitoimittajan työ. Vuosina 1977–1979 Mattlar toimitti ja juonsi Yleisradiossa ohjelmasarjaa Rock and rollin villit vuodet. Hän sai vakituisen musiikkitoimittajan paikan Yleisradiosta 1981.
Vuonna 1996 Mattlar perusti folkrockyhtyeen Tarujen Saari. Hänen nykyinen yhtyeensä on nimeltään Ancient Bear Cult.
Vuonna 2013 julkaistiin Tapio Mattlarin laulajapuolisostaan Marja Mattlarista toimittama kirja Marja Mattlar – musiikkia omin päin. Heidän poikansa on radiotoimittaja Mikko Mattlar.
El Capitolio

El Capitolio on rakennus Kuuban pääkaupungissa Havannassa. Se rakennettiin alun perin Kuuban hallituksen istuimeksi, ja nykyisin se on Kuuban tiedeakatemian käytössä. Rakennus edustaa uusklassista arkkitehtuuria. Sen ovat suunnitelleet arkkitehdit Raúl Otero ja Eugenio Raynieri.
Rakennustyöt käynnistettiin 1. huhtikuuta vuonna 1926, ja ne saatiin päätökseen 20. toukokuuta vuonna 1929. Rakennus tuli maksamaan 17 miljoonaa sen aikaista Kuuban pesoa. Kuuban hallituksen istuimena rakennus toimi vuoden 1959 Kuuban vallankumoukseen asti. Rakennus oli myös Havannan korkein rakennus 1950-luvulle saakka.
El Capitoliossa on maailman kolmanneksi suurin sisäpatsas, La Estatua de la República (Tasavallan patsas). Sen on suunnitellut italialainen taiteilija Angelo Zanelli. Patsas valettiin pronssiin Roomassa, ja tuotiin Havannaan kolmessa eri osassa ja koottiin kasaan rakennuksen sisällä.
Rolf Arnkil

Rolf Jarl Gösta Arnkil (26. joulukuuta 1923 Mänttä – 8. joulukuuta 1964 Kuopio) oli suomalainen Kuopiossa asunut metsänhoitaja ja uskonnollinen kirjailija. Arnkil aloitti kirjoittamisen sairastuttuaan myeloomaan, kuolettavaan plasmasolusyöpään. Hänen kirjeenvaihtoaan ja uskonnollis-filosofista pohdiskeluaan julkaistiin kolmena teoksena 1960-luvun alussa ja niistä otettiin useita painoksia. Arnkilin vaimo Joan Arnkil-Campbell käsitteli Rolfin sairautta kirjassaan Ei murheella vaan ilolla.
Tupolev ANT-7

ANT-7 oli Tupolevin suunnittelema tiedustelukone, jota käytettiin hävittäjänä ja saattohävittäjänä sekä kevyenä pommikoneena. Kone lensi ensilentonsa 11. syyskuuta 1929. Konetyyppiä valmistettiin 435 kappaletta. Kone oli rakenteeltaan kevennetty versio raskaasta pommikoneesta, TB-1:stä (ANT-4).
Yiqing Yin

Yiqing Yin (myös Yin Yin; s. 1985 Peking) on ranskalainen haute couture -muotisuunnittelija ja -muotitalo, jonka on perustanut muotisuunnittelija Yiqing Yin. Hän muutti neljävuotiaana Pekingistä ensin Ranskaan ja sitten Australiaan. Hän asui ja tottui liikkumaan kahden maan välillä. Valmistuttuaan pariisilaisesta taideteollisesta korkeakoulusta École Nationale Supérieure des Arts Décoratifs (ENSAD) hänellä oli visio omasta couture-kokoelmastaan. Ensiaskeleet ja menestyminen osuivat Grand Prix de la Création -tapahtumaan Pariisissa vuonna 2009. Vuonna 2010 oli vuorossa varsinainen ensimmäinen näytös Pariisin muotiviikoilla. Seuraavana vuonna hän sai tunnustuksen ensimmäisestä kokoelmastaan haute couture -muotiviikoilla.
Yiqing Yin suunnittelee valmisvaatekokoelmia ja tekee yhteistyötä isoille merkeille, kuten Cartier, Guerlain, Hermès, Swarovski ja Lancôme. Alusta pitäen nuori muotitalo on ollut ranskalaisen muotiyhteisön vierasjäsen, ja 2015 talo ylennettiin vakituiseksi jäseneksi haute couture -taloksi (vakituinen jäsen).
Heckler & Koch HK4

Heckler & Koch HK4 on saksalaisen Heckler & Koch-yhtiön valmistama kaksitoiminen, massasulkuinen itselataava pistooli. HK4 oli yhtiön ensimmäinen pistoolimalli, ja sen sarjatuotanto alkoi vuonna 1968 jatkuen vuoteen 1984. Pistoolin suunnittelivat Alex Seidel ja Tilo Möller Mauser HSc-pistoolin pohjalta. Pistoolia valmistettiin siviilimyyntiin 26 550 kappaletta, 12 400 valmistettiin Saksan poliisille nimikkeellä HK4 P11 ja Yhdysvaltain vientiin Harrington & Richardson American imports-yhtiölle 8 700 kappaletta.
Pistoolin mallinumero "4" johtuu siitä, että pistooli voidaan piippu, rekyylijousi ja lipas vaihtamalla muuttaa .22LR, 6.35 x 16 mm SR /.25 ACP, 7.65 x 17 mm SR/.32 ACP tai 9 x 17 mm/.380 ACP (9 mm short) kaliiperiseksi. Useimmat pistoolit myytiin .380 ACP tai .32 ACP kaliiperisena, mutta niihin voi ostaa muitten kaliiperien vaihto-osat; asetta myytiin myös kaikki kaliiperit sisältävänä pakettina.
August Moberg

August Moberg (15. helmikuuta 1896 Maalahti – 4. syyskuuta 1961) oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan koulutusaliupseerina.

Perhe ja koulutus

Mobergin äiti oli Johanna Moberg. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1931 Signe Vantusen kanssa. Moberg kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti viidennen luokan Maarianhaminan ruotsalaisessa yhteislyseossa vuonna 1921. Moberg suoritti jääkärialipäällystölle järjestetyn aktiiviupseerikurssin Kadettikoulussa vuonna 1921 ja upseerien pioneerikurssin Haminassa vuonna 1921 sekä sotilaspedagogisen kurssin vuonna 1925. Taktiikan soveltamiskurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa hän suoritti vuonna 1928 ja suojeluskuntajärjestön komentajakurssin vuonna 1935.

Jääkärikausi

Moberg työskenteli makkaratyöntekijänä Vaasassa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 29. maaliskuuta 1916, josta hänet siirrettiin 20. elokuuta 1916 pataljoonan pioneerikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.

Suomen sisällissota

Moberg astui Suomen armeijan palvelukseen aliupseeriksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan koulutusaliupseeriksi 2. Jääkärirykmentin 12. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, josta hänet komennettiin 23. maaliskuuta 1918 koulutusaliupseeriksi Päämajan sotavänrikkikouluun. Sotavänrikkikoulusta hän palasi takaisin yksikköönsä 25. huhtikuuta 1918 ja osallistui sen jälkeen Inon saartoon.
Högryggenin jätinkirkko

Sijainti

Jätinkirkko sijaitsee noin 16,5 kilometriä Kruunupyyn kirkosta itäkaakkoon ja 15,5 kilometriä Teerijärven kirkosta luoteeseen. Seutu kuuluu Söderbyn Snåreen, jonka koululta on vielä matkaa 500 metriä pohjoiseen Högryggenin mäelle. Jätinkirkko sijaitsee kivisen mäen lakikohdan eteläpuolella. Mäen pohjoispuolella on pirunpeltoa.

Jätinkirkko

Jätinkirkko on pitkänomainen ja suorakulmaisen muotoinen. Sen sammaloituneet kivivallit ovat 22 metriä pitkät ja 10 metriä leveät. Jätinkirkolle on myös saatu toisenlaiset mitat, jotka ovat 36 metriä pitkä ja 20 metriä leveä. Kivivallit ovat 1–2 metriä leveät ja noin metrin korkuiset. Jätinkirkon pituusakselin suuntaus on 5° vastapäivään eli pohjoinen. Vaikka mäen ympäristö on kivikkoista, ei jätinkirkon sisäpiha ole sitä. Sisäosan kivetön leveys on kuusi metriä. Jätinkirkolla on sekä pohjois- että etelävallissa matalammat kulkuaukot eli portit. Porttien kautta kulkee nykyään polku. Portit aukeavat jätinkirkon keskikohdasta katsottuna 5° pohjoisesta länteenpäin ja 5° etelästä itäänpäin.
Marianna Ridderstadin tulkinnan mukaan jätinkirkolla on kaksoisvalli.

Tutkimuksia

Högryggenin jätinkirkon löytäjää ei tiedetä, mutta Museovirasto suoritti tarkastuskäynnin Berit Björklundin ilmoituksen perusteella vuonna 1989. Kohde tarkastettiin toisen kerran vuonna 2010, kun Juha-Matti Lehto kävi paikalla seudullisen inventoinnin yhteydessä.

Ajoituksia

Jari Okkonen on sijoittanut jätinkirkon samaan rantavaiheeseen Honkobackharjun jätinkirkon kanssa. Ne ovat hänen mukaansa ajalta 1500 eaa. eli pronssikaudelta eli varhaismetallikaudelta. Hans-Peter Schulz on ajoittanut Honkobackharjun jätinkirkon 3600–2400 eaa. eli kivikauden lopulle.