google/wiki40b huggingface dataset:
Hullu ukko ja kotiteollisuus

Albumin teko

Alkuvuodesta 1995 Hullu ukko ja kotiteollisuus oli saanut levytyssopimuksen Megamanialta, ja yhtye alkoi tehdä ensimmäistä studioalbumiaan talvella 1995. Äänittäjäksi ja tuottajaksi valikoitui tuolloin Yö-yhtyeen kitaristina toiminut Jani Viitanen, joka oli äänittänyt jo Hullu ukko ja kotiteollisuus -yhtyeen edellisen demon, ja yhtyeen jäsenet olivat tyytyväisiä Viitasen tekemään jälkeen. Levy äänitettiin Headline-studiolla Tampereella.
Levyä varten oli sävelletty runsaasti materiaalia, ja innostunut yhtye myös halusi levyttää kaikki säveltämänsä kappaleet. Albumin äänityksiin käytettiin aikaa noin kaksi viikkoa, ja lopulliselle levylle päätyi 14 kappaletta. Yhtye on kertonut myöhemmin olevansa tyytymätön tähän ratkaisuun ja että levylle olisi pitänyt laittaa vain kappaleista parhaat, sen sijaan että kaikki kappaleet levytettiin.
Myös yhtyeen yhteishenki alkoi rakoilla levyn äänitysten aikoihin. Yhtyeen palatessa eräänä iltana baarista yhtyeen rumpali Jari Sinkkonen totesi Hynyselle, ettei kitaristi Aki Virtanen enää luultavasti jatkaisi kovinkaan pitkään yhtyeen jäsenenä. Virtanen erotettiin yhtyeestä lopulta Kuulohavaintoja -EP:n julkaisun jälkeen kesällä 1997.
Levy julkaistiin vuoden 1996 elokuussa. Heti levyn ilmestyttyä yhtyeen jäsenet tajusivat, etteivät olleet alkuunkaan tyytyväisiä levyyn:
» Hynynen muistaa vieläkin, kuinka hävetti hakea artistikappaleita levy-yhtiöstä. Vitutti se, että tuli tehtyä huonolla porukalla ja huonolla hengellä aivan vitun huono levy. Masterointia ja kansia myöten kaikki hommat oli hoidettu päin helvettiä. Liikaa sähläystä. Todettakoon kuitenkin, että Viitasen Jani teki sen minkä pystyi. Hyväkään kokki ei pysty taikomaan paskasta herkkuja.»
Yhtyeen levynjulkaisukeikka järjestettiin Helsingin Semifinalissa, jonne myöskin levyyn pettynyt Megamanian Atte Blom tuli paikalle lähinnä siksi, että olisi halunnut purkaa levytyssopimuksen ja lopettaa yhteistyön yhtyeen kanssa, koska kirjallisia papereita sopimuksen jatkosta ei ollut vielä olemassa. Blom kuitenkin vakuuttui nähtyään yhtyeen esiintyvän ja ilmoitti seuraavana päivänä, että yhteistyö tulee jatkumaan.
Albumilta julkaistiin promosingle, joka sisälsi kolme kappaletta Hullu ukko ja kotiteollisuus -albumilta, ”Noitavasara”, ”Teatterissa” ja ”Puhetta”. Nämä kappaleet on julkaistu myös Kotiteollisuuden vuonna 2007 ilmestyneellä triplakokoelmalla Murheen mailla 1996–2007.
Hullu ukko ja kotiteollisuus -albumi poikkeaa nyky-Kotiteollisuuden linjasta, sillä sekä levyn äänimaailma että sävellykset ovat huomattavasti kevyempiä. Levyn sävellyksistä ja sovituksista vastaa suurimmilta osin Hullu ukko ja kotiteollisuus -yhtye. Sanoituksista päävastuun on kantanut Jouni Hynynen.
Myodocarpaceae

Tuntomerkit

Kasvit ovat puuvartisia, ja niiden lehdet ovat parilehdykkäisiä, harvoin yksinkertaisia. Lavan laita on ehyt, toisinaan sahalaitainen. Kukat sijaitsevat nivelikkäiden perien päissä. Hedelmät ovat sileitä ja meheviä tai kuivia ja siivellisiä.

Evoluutio ja luokittelu

Heimo muodostaa kladin eli evoluutiopuun haaran yhdessä lähimmän sukulaisensa, sarjakukkaiskasvien heimon kanssa (vrt. Apiales-lahkon kladogrammi). Kladin ominaisuuksia ovat furanokumariinien esiintyminen ja heteiden taipuminen sisäänpäin kukkanupussa. Furanokumariinit antavat kasveille ominaistuoksun. Kehityshaaran ikäarvioita ovat 29, 32, 33, 38 ja 91 miljoonaa vuotta.
Aiemmin heimo on yhdistetty sarjakukkaiskasveihin tribuksena Myodocarpeae.
Puun anatomialtaan Myodocarpus muistuttaa ehkä enemmän kanukkakasveja (Cornaceae) kuin sukulaisiaan aralia - (Araliaceae) ja sarjakukkaiskasveja (Apiaceae), mutta on muiden ominaisuuksien suhteen sarjakukkaiskasvien kaltainen. Myodocarpus-suvulla on joukko omintakeisia kukan ja lohkohedelmän piirteitä. Lohkohedelmän hedelmykset ovat kauniita, pieniä ja sivuilta litistyneitä siivellisiä pähkylöitä, jotka ensi näkemältä tuovat mieleen saippuamarjakasveihin (Sapindaceae) kuuluvan suvun Serjania.
Antti Suvanto

Antti Kustaa Suvanto (s. 26. huhtikuuta 1948, Nurmo) on johtokunnan neuvonantaja Suomen Pankissa. Suvanto väitteli valtiotieteen tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1994. Hänen väitöskirjansa käsitteli valuuttamarkkinoiden mikrorakennetta.
Suvanto on laaja-alainen ekonomisti ja hänellä on mittava ura Suomen Pankissa eri tehtävissä. Lisäksi hän on toiminut useissa kansainvälisissä ja kotimaisissa asiantuntijatyöryhmissä. Suvannon ajatuksia taloudesta voi lukea muun muassa Kalevasta, jonka kolumnistina Suvanto on toiminut vuodesta 2001 lähtien.
Suvanto on kysytty esitelmöijä rahapolitiikasta, rahoitusmarkkinoista, talouspolitiikan koordinaatiosta ja talouskriiseistä. Antti Suvanto on tutustuttanut monet taloustieteen opiskelijat makrotaloustieteeseen, valuuttakurssimarkkinoihin sekä raha- ja pankkiteoriaan luennoidessaan tuntiopettajana Helsingin yliopistossa sekä Joensuun yliopistossa.
Talouden ohella Suvanto on monipuolisen kiinnostunut kulttuurista ja on toiminut mm. taideoppaana Suomen Pankin 200-vuotisen taipaleen kunniaksi järjestetyissä taidenäyttelyissä pankin päärakennuksessa Helsingin Kruununhaassa vuonna 2011.
Suvanto on naimisissa toimittaja Marja Salmelan kanssa. Antti Suvanto harrastaa pyöräilyä, teatteria ja musiikkia. Sotilasarvoltaan Suvanto on yliluutnantti.

Ura

Antti Suvanto aloitti työskentelyn Suomen Pankissa vuonna 1989. Hän on työskennellyt osastopäällikkönä johdon sihteeristössä, rahapolitiikka- ja tutkimusosastolla sekä kansantalousosastolla sekä johtokunnan neuvonantajana ja toimistopäällikkönä keskuspankkipolitiikan osastolla. Lisäksi Suvanto on ollut finanssineuvoksena Suomen EU-edustustossa Brysselissä, Suomen Säästöpankkiliiton pääekonomistina, ekonomistina OECD:n sihteeristössä Pariisissa, tutkimusohjaajana Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksessa, tutkimusjohtajana Yrjö Jahnssonin säätiössä ja tuntiopettajana Helsingin yliopistossa sekä Joensuun yliopistossa. Hän on myös opettanut valtakunnallisilla maanpuolustuskursseilla poikkeusolojen talouspolitiikkaa.
Suvanto on Yrjö Jahnssonin säätiön hallituksen jäsen ja on aikaisemmin toiminut Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen ja Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen johtokunnissa. Lisäksi hän on toiminut Kansantaloudellisen yhdistyksen puheenjohtajana ja johtokunnan jäsenenä sekä Taloustieteellisen seuran puheenjohtajana ja johtokunnan jäsenenä.
Camille Erlanger

Camille Erlanger (25. toukokuuta 1863 Pariisi – 24. huhtikuuta 1919 Pariisi) oli ranskalainen säveltäjä. Hän opiskeli Pariisin konservatoriossa Léo Delibesin johdolla ja sai Prix de Romen teoksellaan Velléda (1888). Jatkettuaan opintojaan Italiassa neljän vuoden ajan hän palasi Pariisiin, jossa hänet myös on haudattu Père-Lachaisen hautausmaalle. Hänen tuotantoonsa kuuluvat muiden muassa oopperat Le Juif polonais (1900), Aphrodite (1906) ja La Forfaiture (1921).
Erlanger oli juutalaista syntyperää. Hän oli Cannesin elokuvajuhlat perustaneen Philippe Erlangerin isä.
Valtatie 25

Historia

Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä Helsingistä Tammisaaren kautta Hankoon kulkenut tie numeroitiin kantatieksi 51 ja Lohjan maalaiskunnan Nummenkylästä Lohjan kautta Tammisaareen kulkenut tie kantatieksi 53. Sodan jälkeinen Porkkalan vuokra-alueen luovutus siirsi kantatien 51 kulkemaan Lohjan maalaiskunnan Virkkalan kautta, jolloin kantatie 53 lyheni Nummenkylän ja Virkkalan väliseksi tieksi. Myöhemmin kantatie 51 siirrettiin päättymään Karjaalle ja Virkkalan ja Hangon välinen tie numeroitiin uudelleen kantatieksi 53. Vuonna 1968 kantatietä 53 jatkettiin pohjoispäässä Hyvinkäälle asti ja vuonna 1979 edelleen Mäntsälään. Tammisaaren ohikulkutie on valmistunut vuonna 1972 ja Karjaan ohikulkutie vuonna 1983.
Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa kantatie 53 numeroitiin uudelleen valtatieksi 25. Tuuloksen ja Padasjoen välinen maantie 319 muutettiin kantatieksi 53 jo muutamaa kuukautta aiemmin, joten Suomessa oli vähän aikaa kaksi kantatietä 53.
Tammisaaren ja Hangon välinen osuus korjattiin 90-luvun lopulla ja tie valmistui vuonna 2000. Tietä parannettiin mm. oikaisemalla sitä, parantamalla liittymiä ja rakentamalla tievalaistusta.
Lempolan ja Muijalan välinen moottoritie valmistui vuonna 2005.
Isomarjastaja

Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on noin 20 cm. Isomarjastaja on vatsapuolelta, niskasta ja pyrstöstä sininen ja selkäpuolelta vihreä. Naama, töyhtö ja kurkku ovat mustat, alaperä keltainen ja päälaella kulkee vielä valkoinen juova. Kutsuääni kuulostaa siltä, kuin kahta kuivaa lehteä hierottaisin vastakkain. Lintu on peloton ihmistä kohtaan. Lajilla on tapana noukkia eräitä kukkia ja hieroa niiden musertuneita terälehtiä höyhenykseensä.
Isomarjastajasta tunnetaan neljä alalajia: nimialalaji montium sekä alpinum, brevicauda ja olivaceum.

Esiintyminen

Laji on yleinen Uuden-Guinean keski- ja kaakkoisosissa sekä mahdollisesti Indonesiassa. Lajia ei ole tavattu Suomessa.

Elinympäristö

Isomarjastajan elinympäristöä ovat vuoriston sammaleiset metsät kahden kilometrin korkeudella ja sitä ylempänä aina puurajalle saakka.

Ravinto

Laji käyttää ravinnokseen marjoja ja selkärangattomia eläimiä.
Nicolás Fuchs

Ura

Ensimmäisen MM-rallinsa Fuchs ajoi vuonna 2009 Argentiinassa Subaru Imprezalla ollen 11:s kartanlukijanaan Juan Pedro Cilloniz. Ensimmäiset MM-sarjan pisteensä hän saavutti vuoden 2015 Meksikon rallista sijoittuen sijalle yhdeksän kartanlukijanaan Fernando Mussano.
WRC2-luokasta Fuchs on saavuttanut neljä palkintosijaa, jotka ovat kaikki kakkossijoja.
Raatihuone

Raatihuone (ruots. rådhus, saks. Rathaus) on kaupungin hallinto- ja edustuskäyttöön tarkoitettu rakennus, joka tavallisesti sijaitsee keskeisen torin vieressä. Sillä on ollut tärkeä osuus edustavan kaupunkikuvan luomisessa, ja sen keskeistä asemaa voitiin vielä tehostaa tornilla, jossa oli kello. Raatihuoneen tärkein tila oli suuri sali, jossa järjestettiin istunnot ja pidettiin juhlia. Pohjakerrokseen oli usein rakennettu avoin pylväshalli.
Alun perin raatihuoneita rakennettiin raadin toimipaikoiksi. Raati oli kaupungin raastuvanoikeuden ja maistraatin jäsenistä aiemmin käytetty yhteisnimitys, johon ei sisältynyt puheenjohtajana toiminut pormestari. Nimitystä käytettiin saksalaisessa kaupunkihallintojärjestelmässä, jota noudatettiin myös esimerkiksi Pohjoismaissa. Raadin taloiksi kehittyneitä rakennuksia on ollut olemassa 1200-luvulta lähtien. Etenkin Alankomaiden, Baltian ja Pohjois-Saksan kaupungeissa raatihuone tavallisesti rakennettiin torin laidalle. Suomen keskiaikaisten raatihuoneiden yksityiskohtia ei tunneta, mutta 1500-luvulla tiedetään olleen kaksikerroksisia raatihuoneita, joiden alakerta oli suunniteltu vuokrattavia liiketiloja varten. Myöhemmin alakertaa saatettiin käyttää vankilana tai palokaluston ja vastaavien tavaroiden säilytyspaikkana. Pienempien kaupunkien raatihuoneet olivat yksikerroksisia.
Nykyisin kaupunkien uusia hallinto- ja edustusrakennuksia nimitetään kaupungintaloiksi ja raatien tehtävät hoidetaan erilaisissa virastotaloissa. Raatihuoneisiin on saattanut jäädä vain edustustiloja tai oikeuden käytöstä huolehtivat laitokset.
Pommi-isku

Kuuluisat pommi-iskut

Alivaltiollisten toimintaryhmien pommi-iskuista ehkä kuuluisin on Madridin pommiräjähdys 11. maaliskuuta 2004, millä pyrittiin juuri ennen Espanjan parlamenttivaaleja vaikuttamaan äänestäjiin ja saamaan espanjalaiset vetäytymään Irakin sotaa tukeneesta halukkaiden koalitiosta ja mikä onnistuikin. Azoreiden julistuksella koalitioon liittynyt Espanjan pääministeri José María Aznar hävisi vaalit ja Espanja vetäytyi Irakista.
Hallitusten suorittamista todistetuista pommi-iskuista ehkä kuuluisin on Ranskan DGSE:n suorittama Greenpeacen Rainbow Warrior -laivan räjäyttäminen 1985 uusiseelantilaiseen satamaan, missä kuoli yksi kuvausvarusteidensa pelastamista yrittänyt valokuvaaja.
Pommi-iskuissa käytetään usein helposti muovailtavaa muoviräjähdettä, heksogeenia. Elokuussa 2004 Tupolev Tu-134 ja Tupolev Tu-154 -matkustajakoneet Venäjällä tuhonneiden pommien arvellaan olleen matkustajien vaatteisiin kätketystä heksogeenista valmistettuja.
Iranin vallankaappaus 1953

Iranin vallankaappaus 1953 toteutettiin Yhdysvaltain CIA:n ja Yhdistuneiden Kuningaskuntien MI6-ulkomaantiedustelupalvelun toimesta silloisen demokraattisesti valitun pääministeri Mohammed Mossadeqin syrjäyttämiseksi elokuussa 1953.
Vuonna 1951 iranilaisten keskuudessa suosittu Mossadeq toimi Iranin öljykomitean puheenjohtajana ja Mossadeqin hallituskaudella Iranin parlamentti äänesti Iranin sisällä olevien öljy-yhtiöiden kansallistamisesta, jota brittiläiset öljyfirmojen omistajat eivät voineet hyväksyä. Iranin länsimielinen oikeisto ja brittiläiset öljy-yhtiöiden toimijat pelkäsivät kommunismin mahdollista leviämistä Iranin valtiosysteemiin.
Britannian hallitus päätti suojella brittiläisiä yrittäjiä päättämällä järjestää Iraniin vallankaappauksen CIA:n ja shaahi Mohammed Reza Pahlavin puolella olleiden sotilasjoukkojen avulla. Lopputuloksena oli Mossadeqin pidätys ja tuomitseminen kotiarestiin, minkä jälkeen shaahin valtaa lisättiin Iranissa. Shaahi kielsi kansallismieliset ja sosialistiset liikkeet Iranissa, ja pääasiallinen vainojen kohde oli kommunistinen Tudeh-puolue, jonka jäsenistä puhdistettiin Iranin hallintoelimet, armeija ja julkiset laitokset. Vallankaappauksen jälkeen osana uutta oikeistolaista monarkiaan ja USA-mielisyyteen perustuvaa poliisivaltiota perustettiin osittain amerikkalaisten kouluttama SAVAK-tiedustelupalvelu, joka tunnettiin julmasta toisinajattelijoiden kidutuksesta. Vallankaappaus toimi provokaationa myös vuoden 1979 vallankumoukseen ja luokkaerot laajenivat kansalaisvapauksien rajoittamisen myötä, vaikka Iranin talous koki kasvun briteille asetetun kauppasaarron lakkauttamisen myötä.
Aku Alho

Ura

Alho on Espoon Jääklubin kasvatti. Hän siirtyi jo varhain juniorina Espoo Bluesiin, jossa Alho voitti kauden 2012–2013 päätteeksi C-nuorten SM-hopeaa. Kaudella 2013–2014 hän oli seuran kakkosjoukkueen tehokkain puolustaja ja toiseksi paras maalintekijä tehoilla 13+7=20, joilla Alho sijoittui koko B-nuorten SM-sarjan puolustajien maalipörssissä toiseksi edellään vain KooKoon Arttu Pelli. Kaudeksi 2014–2015 hän nousi Bluesin ykkösjoukkueeseen, jossa Alho jatkoi B-nuorten SM-sarjan pelejään. Hän oli joukkueen tehokkain puolustaja Eetu Pylkkäsen kanssa tehoilla 6+14=20.
Kaudeksi 2016–2017 Alho siirtyi pelaamaan A-nuorten SM-liigaa Mikkelin Jukureihin, jotka nostettiin sarjaan seuran miesten joukkueen saatua paikan SM-liigasta. Hän nousi Jukureiden varakapteeniksi. Kesällä 2017 Alho harjoitteli seuran SM-liigajoukkueen kanssa. Kaudeksi 2017–2018 hänet nimettiin Jukureiden A-nuorten kapteeniksi. Alho teki liigadebyyttinsä 25. tammikuuta 2018 Vaasan Sportia vastaan. Hän sai paikan Jukureiden kokoonpanosta, kun Valtteri Hietanen määrättiin pelikieltoon ja Samuli Piipponen oli loukkaantunut. Alho merkittiin joukkueen kolmospuolustajapariin Ville Hyvärisen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 13.12 minuuttia ja keräsi teholukeman +1. Alho pelasi kauden aikana SM-liigassa kymmenen runkosarjaottelua ilman tehopisteitä.
Maaliskuussa 2018 Alho teki Jukureiden kanssa 2+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Hän ei kuitenkaan saanut joukkueessa peliaikaa alkukaudella 2018–2019. Syyskuussa Jukurit lainasi Alhon toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Mestis-joukkue Imatran Ketterään, jossa hän voitti Suomen Cupin. Joulukuussa Alhon lainasopimusta jatkettiin kauden loppuun. Hänen tulokaskautensa toi kaikkiaan 22 runkosarjaottelussa tehot 2+1=3 ja 14 playoff-ottelussa tehot 3+1=4. Alho voitti kauden päätteeksi Mestiksen mestaruuden.

Muuta

Alho valmistui ylioppilaaksi Haukilahden lukiosta syksyllä 2016.
Brian Griffin

Taustaa

Brian on Griffinin perheen puhuva koira. Hän on 8-vuotias ja pitää erityisesti musiikista ja martineista. Brian on entinen kulkukoira, jonka Peter otti kotiinsa asumaan, ja ajan myötä heistä tulikin parhaat ystävät. Vaikka Brian osaakin puhua ja kävellä kahdella jalalla kuin ihmiset, omaa hän kuitenkin paljon koiramaisia piirteitä, kuten roskien kaivaminen ja tavaroiden hautaaminen takapihalle. 
Hän oli aiemmin ihastunut Peterin vaimoon Loisiin, mutta sarjan edetessä ihastus on jäänyt sikseen. Hänellä on viha-rakkaussuhde Stewieen. Sarjan kahdennellatoista kaudella Brian jäi auton alle menehtyen myöhemmin sairaalassa, mutta palasi sarjaan Stewien palattua ajassa taaksepäin ja näin ollen esti onnettomuuden.
Brian vaikuttaa ensisilmäyksellä hyvin älykkäältä. Hän on ammatiltaan kirjailija ja hän on usein perheen järjen ääni. Todellisuudessa Brian vain teeskentelee olevansa älykäs, ja käyttääkin jatkuvasti satunnaista nippelitietoa vaikuttaakseen viisaalta. 
Siitä huolimatta, että Brian on koira, hän on tapaillut sarjan aikana lukuisia naisia, ehkä mieleenpainuvimmin Glenn Quagmiren transseksuaalista isää. Tämä sekä Brianin teennäisyys ovatkin syitä, miksi Quagmire inhoaa Briania.

Triviaa

Brian on ainut hahmo joulupukin, Jeesuksen ja Barack Obaman lisäksi, joka on esiintynyt kaikissa Seth MacFarlanen ohjelmissa (Family Guy, American Dad! ja The Cleveland Show).
Etelä-Karjalan käräjäoikeus

Etelä-Karjalan käräjäoikeus on yksi Suomen 20:stä käräjäoikeudesta. Etelä-Karjalan käräjäoikeus sijaitsee Lappeenrannassa, mutta käräjäoikeudella on kanslia myös Imatralla. 
Etelä-Karjalan käräjäoikeus kuuluu Kouvolan hovioikeuden tuomiopiiriin. Etelä-Karjalan käräjäoikeuden tuomiopiirin muodostavat Lappeenranta, Lemi, Luumäki, Savitaipale, Taipalsaari, Imatra, Ruokolahti, Rautjärvi ja Parikkala. Yrityssaneerausasioissa ja ulosottovalitusasioissa toimialueeseen on liitetty myös Kymenlaakson käräjäoikeuden tuomiopiiri.
Käräjäoikeuden laamanni on Hannu Rantalainen.
Nunnanlahden kaivosonnettomuus

Nunnanlahden kaivosonnettomuudessa, joka tapahtui Mustavaaran vuolukivilouhoksella Juuan Nunnanlahdessa 29. elokuuta 1912, kuoli seitsemän työmiestä. Onnettomuus on toistaiseksi pahin Suomessa tapahtunut kaivosonnettomuus.
Louhoksen omistaja oli Osakeyhtiö Wuolukivi. Turman syynä pidettiin lehtitietojen mukaan työnjohdon virhettä, sillä vuolukiveä oli louhittu väärällä tavalla viistoon. Onnettomuus tapahtui kello 18.20, kun leveimmillään noin 20 metrin levyinen ja 6 metrin korkuinen kiilanmuotoinen kalliomöhkäle sortui noin kymmenen metrin matkalta. Alla työskenneistä kahdeksasta miehestä seitsemän kuoli heti. Yksi pelastui jäätyään kallioon nojanneen ison kiven suojaan.
Uhrit olivat 19–36-vuotiaita. Heidän esiinkaivaminen kesti useita päiviä, koska pudonneen kiviaineksen määrä oli saattanut olla jopa 10 000 tonnia. Uhreista kuusi haudattiin yhteishautaan ja yksi sai oman haudan. Hautojen sijainnista ei ole tietoa. Vuonna 1993 paljastettiin onnettomuuden uhrien muistomerkki Nunnanlahdessa Kivikeskuksen alueella.
Työnjohtajille määrättiin sakko- ja vankeusrangaistuksia. Heidät kuitenkin vapautettiin, sillä Romanovien keisarisuvun 300-vuotisen valtaantulon muistojuhlan kunniaksi ”pienten rikosten tekijät” armahdettiin.
Kognitiivinen käyttäytymisterapia

Kognitiivinen käyttäytymisterapia on psykoterapiamuoto, joka perustuu oppimis-, kognitiivisen ja sosiaalipsykologian teoriaan ja tutkimukseen ja keskittyy pääasiallisesti nykytilanteessa vaikuttavien käyttäytymisongelmia ylläpitävien tekijöiden kartoittamiseen ja hoitoon.
Kognitiivisessa käyttäytymisterapiassa painotetaan yksilön vuorovaikutusta (sosiaalisen) ympäristönsä kanssa nykyhetkessä. Kognitiivisessa käyttäytymisterapiassa tutkitaan, miten ihminen käyttäytyy tai menettelee eri tilanteissa ratkaistakseen ongelmiaan ja tarvittaessa hänelle opetetaan elämänlaadun kannalta toimivampia ja käyttökelpoisempia tapoja ongelmien ratkaisemiseksi. Kognitiivinen käyttäytymisterapia aloitetaan aina käyttäytymisanalyysilla tai asiakkaan tilanteen käsitteellistämisellä. Tämä voi johtaa huomaamaan, että asiakkaalta puuttuu sosiaalisia valmiuksia, että hänellä on itseänsä tai muiden kannalta epäedullisia tai tuhoisia ongelmanratkaisu- tai suhtautumistapoja, ”noidankehiä”, joihin hän on juuttunut. Peruslähtökohta on se, että jokainen yksilö on ainutlaatuinen ja jokaisen hoidon täytyy sen vuoksi perustua yksilölliseen käyttäytymisanalyysiin. (Tuomisto, Lappalainen, 2012)
Kognitiivisen käyttäytymisterapian tehokkuus on todettu sadoissa tieteellisissä tutkimuksissa ja se on saavuttanut tunnustusta kaikkialla maailmassa erityisen tehokkaana ja tieteellisesti tutkittuna psykoterapiamuotona. Tällä hetkellä on olemassa käyttäytymisterapeuttisia hoitomenetelmiä lähes kaikkiin psykiatrisiin, neurologisiin ja terveyspsykologisiin ongelmiin ja häiriöihin ja monien ongelmien hoidossa nämä hoitomenetelmät on osoitettu parhaiksi psykologisiksi hoitomenetelmiksi. Alueita, joilla käyttäytymisanalyysin ja kognitiivisen käyttäytymisterapian hoitomenetelmät ovat osoittautuneet erityisen tehokkaiksi ovat esim. ahdistuneisuus-, pelko-, ja masennusongelmat, syömis- ja unihäiriöt, oppimisvaikeudet, seksuaaliset ja muut parisuhdeongelmat, huono itseluottamus, väärinkäyttöongelmat, skitsofrenia ja erityyppiset stressiongelmat ja yleiseen terveyteen liittyvät ongelmat sekä lapsuuteen ja kehitysvammaisuuteen liittyvät häiriöt. Verrattaessa kognitiivista käyttäytymisterapiaa muihin psykoterapiamuotoihin sillä on tavallisesti saatu parempia tuloksia kuin muilla. Millään alueella ne eivät ole olleet huonompia kuin muilla psykoterapiamenetelmillä. Eräs uusi hoitoalue on persoonallisuushäiriöt, joiden hoidossa kognitiivisella käyttäytymisterapialla on myös saatu hyviä tuloksia. Maailman laajimmassa ja perusteellisimmassa psykoterapiatutkimuksessa (Grawe, Donati, Bermauer, 1994) juuri kognitiivisen käyttäytymisterapian menetelmät saivat parhaat tulokset. Tämä saavutus perustuu suuresti siihen kokeelliseen ja tieteelliseen traditioon, johon tämä terapiamuoto perustuu. Huonoksi osoittautuneet menetelmät on yksinkertaisesti hylätty.
Raad-1 -ohjus

Raad-1 -ohjus on iranilaisvalmisteinen lyhyen kantaman ohjus, millaisia Hizbollah on ilmoittanut pitävänsä hallussa. Sen mukaan ohjuksen halkaisija on 333 mm ja sen taistelukärjen massa on 100 kg. Hizbollahin Libanonista Pohjois-Israeliin heinäkuun puolessa välissä 2006 ampumista raketeista suuri osa oli toisen maailmansodan neuvostoliittolaisten Katjuša-rakettien tyyppisiä, mutta Israelin ilmavoimien tukikohtaan, Har Meroniin Safedin lähelle, kymmenen kilometrin päähän Libanonin rajasta ammuttiin Raad-1:iä, joiden toimisäteeksi arvellaan 40 km - 70 km. Fajr-5-ohjus on samankaltainen kuin Raad-1. Fajr-5-ohjuksia on Mercedes-Benz -kuorma-auton lavetilla neljä kappaletta.
Vuorikaskas

Ulkonäkö ja elintavat

Vuorikaskas on laulukaskaaksi keskikokoinen, mutta huomattavasti suurempi kuin useimmat muut kaskaslajit. Vartalon pituus on 16–27mm ja siipiväli 45–52mm. Aikuisen eläimen vartalo on pitkänomainen ja hyvin tumma. Siivet ovat suuret ja läpinäkyvät. Laji elää kuivilla ja aurinkoisilla, etelän suuntaan avautuvilla rinneniityillä. Naaras munii kasvien varsien sisään, missä munat ovat kesäkuusta syyskuuhun. Kuoriutuvat toukat kaivautuvat maahan ja viettävät siellä vuosia käyttäen ravinnokseen kasvien juurista imemiään nesteitä. Maanalainen toukkavaihe kestää 6–8 vuotta. Aikuiset yksilöt nousevat maanpinnalle kesäkuun alkupuolella ja elävät kolmisen viikkoa.
Muiden laulukaskaiden tapaan vuorikaskaskoiraat kykenevät tuottamaan ihmiskorvin kuultavaa ääntä. Kaskaan laulu muodostuu tasaisesta sirinästä

Vuorikaskas Suomessa

Vuorikaskas on Suomen ainoa laulukaskas. Vielä 1930-luvulla lajilla oli Suomessa neljä tunnettua esiintymispaikkaa, mutta myöhemmin sen epäiltiin hävinneen kokonaan. Nykyisin vuorikaskas esiintyy vain Pohjan Åminneforssin hylätyn junatunnelin rinteessä. Vuorikaskas on nimetty luonnonsuojeluasetuksessa erityisesti suojeltavaksi ja sen esiintymispaikkojen hävittäminen tai heikentäminen on luonnonsuojelulailla kielletty.