Pohjanmaa-luokan korvetti

Hankintaprosessi ja aikataulu

Alushankkeen suunnittelun ja hankinnan perusteina ovat Puolustusvoimien ja edelleen Merivoimien lakisääteiset tehtävät Suomen sotilaalliseksi puolustamiseksi, joita ovat merialueiden valvonta ja alueloukkauksien torjuminen, meriyhteyksien turvaaminen sekä merellisten hyökkäysten torjunta. Pohjanmaa-luokan on määrä korvata yhteensä seitsemän käyttöikänsä loppuun tulevaa tai jo tullutta alusta: vuonna 2015 käytöstä poistettu miinalaiva Pohjanmaa, neljä Rauma-luokan ohjusvenettä ja kaksi Hämeenmaa-luokan miinalaivaa. Vanhojen alusten korvaamista alettiin valmistella vuonna 2008, johon mennessä puolustusvoimat oli tehnyt uuteen kalustoon liittyvää tutkimus- ja kehitystyötä. Hankkeen ääreen koottiin tuolloin asiantuntijoita niin sotilas-, laivasto-, insinööri- kuin strategia-aloilta ryyditettynä sotilaspoliittisella ja geopoliittisella osaamisella.
Hanke kirjattiin pääministeri Juha Sipilän hallitusohjelmaan 29.5.2015, ja saman vuoden syyskuussa puolustusministeri Jussi Niinistö valtuutti puolustusvoimat käynnistämään Laivue 2020 -hankkeen. Aluksille saatiin tilausvahvistus vuoden 2018 budjetissa. Suunnittelusopimus solmittiin Rauma Marine Constructionsin kanssa, jonka telakalla alusten rakentamisen on määrä alkaa arviolta vuonna 2021.  
Hankkeen aikataulu monimutkaistui 8.3.2019, kun pääministeri Juha Sipilä pyysi hallituksensa eroa sote-uudistuksen kariutumisen takia. Hallituksen kaatumisen jälkeen oikeuskansleri Tuomas Pöysti ilmoitti puolustusministeriölle, ettei toimitusministeristöksi muuttunut Juha Sipilän hallitus voi tehdä Laivue 2020 -hankkeen hankintapäätöstä. Syiksi mainittiin muun muassa, että "Laivue 2020 -alusten hankintapäätös on hallituksen valmistelussa arvioitu merkittäväksi ja laajakantoiseksi" ja "hankinnassa on myös arvioitu olevan merkittäviä elinkeino- ja teollisuuspoliittisia näkökohtia". Puolustusministeriön strategisten hankkeiden ohjelmajohtaja Lauri Puranen arvioi tuolloin, että oikeuskanslerin linjaus tarkoittaa "arviolta muutaman kuukauden viivettä hankintapäätöksiin". Toisaalta hankintapäätökset olisivat saattaneet venyä joka tapauksessa, sillä sopimusneuvottelut olivat kesken.
Taistelujärjestelmän tarjouskilpailussa parhaiten menestynyt tarjoaja oli Saab AB. Kesän 2019 kuluessa sopimuskokonaisuutta käytiin läpi puolustushallinnossa ja ministeriötasolla ennen alkusyksyn päätöksentekovaihetta. Alusten hankinta- ja rakentamissopimukset allekirjoitettiin Rinteen hallitusohjelman kirjausten mukaisesti Turussa torstaina 26.9.2019. Sopimusten allekirjoitukseen osallistuivat Puolustusvoimien logistiikkalaitos, Rauma Marine Constructions Oy, Saab Ab ja sekä Merivoimat.
Syyskuuhun 2019 mennessä hankkeen aikataulu on vuoden myöhässä, mutta muuten Laivue 2020 -hanke näyttää etenevän lähes suunnitellusti.

Koko

Julkisuuteen annetut tiedot alusluokan koosta ovat muuttuneet ylöspäin hankkeen edetessä. Kun hanketta koskeva uutisointi alkoi, puhuttiin yleisesti noin 100-metrisistä aluksista. Viimeisimmän tiedon mukaan Pohjanmaa-luokan alukset ovat 114 metriä pitkiä ja uppoumaltaan noin 3 900 tonnia.
Ruotsin tärkeimpiin pintataistelualuksiin Visby-luokkaan verrattuna Pohjanmaa-luokan laivat ovat uppoumaltaan yli kuusi kertaa suurempia ja pituudeltaan yli 40 metriä pidempiä.
Venäjän laivaston Stereguštši-luokan aluksiin verrattuna Pohjanmaa-luokan laivat ovat noin 10 metriä pitempiä ja uppoumaltaan 1 800 tonnia suurempia.

Hinta

Hankkeen hinnaksi oli alunperin ilmoitettu 1,2 miljardia euroa. Loppuvuodesta 2016 teollisuus ilmaisi huolensa Laivue 2020 -hankkeen kustannusten kasvun uhkasta. Puolustusministeriön mukaan Laivue 2020 -hankkeelle asetetut vaatimukset  saavutettaisiin hankintaan suunnitellulla rahoituksella, ja kustannukset  jakaantuisivat siten, että alusten rakentamiseen kohdistuu vajaa puolet,  taistelujärjestelmäkokonaisuuteen vajaa puolet ja muihin kustannuksiin  loppuosa. Puolustusministeriön strategisten hankkeiden ohjelmajohtaja Lauri Puranen sanoi tuolloin, että hinta pitää: "Hankinta on käsketty suunnitella kiinteällä 1,2 Mrd euron budjetilla – lisärahoitusta ei haeta eikä myönnetä.” Julkisuuteen saatujen tietojen mukaan lisärahoitusta kuitenkin olisi haettu ja myönnetty 100 miljoonaa euroa nostaen hankkeen kokonaishinnan 1,3 miljardiin euroon.

Julkinen keskustelu

Laivue 2020 -hankkeesta käyty julkinen keskustelu sai lisäkierroksia loppuvuodesta 2016, kun Puolustusvoimat ja Rauma Marine Constructions Oy solmivat aiesopimuksen Laivue 2020 -alusten hankkimiseksi. Tässä yhteydessä hankkeen  näkyväksi kriitikoksi nousi Iltalehden Olli Ainola, joka kritisoi suunniteltua alusluokkaa helpoiksi maalitauluksi sekä koko laivasto-ohjelmaa turhaksi verrattuna maavoimien ja ilmavoimien tarpeisiin. Ainolan keskeinen viesti oli, että "sotilasjohdon ajaman neljän valtamerialuksen tilaus ja sen tarve pitää vaihtoehtoineen arvioida kriittisesti uudelleen". Niin ikään mediassa näkyvyyttä saaneessa vastineessaan Puolustusministeriö korosti, ettei aluksia pidä tarkastella irrallisena hankkeena, vaan merkittävänä osana Suomen puolustusjärjestelmäkokonaisuutta. Epävirallisemmissa yhteyksissä Ainolan kirjoituksia kritisoitiin muun muassa väärien päätelmien tekemisestä ja väärän tiedon levittämisestä.
Alkuvuodesta 2017 näkyvyyttä sai prikaatinkenraali evp Lauri Kiianlinnan Helsingin Sanomissa julkaistu mielipidekirjoitus. Kiianlinnan mukaan 1,2 miljardin euron alusinvestointi tarkoittaa, että alueellisen puolustusjärjestelmän rahoituksesta joudutaan tinkimään. Kirjoituksessaan Kiianlinnan esitti, että Suomen olisi tärkeämpää sijoittaa varoja maarajan ja rannikon puolustamiseen ja että osa varoista tulisi kohdentaa Maavoimien tarpeisiin ja erityisesti ilmatorjuntaan. Puolustusministeriö vastasi Kiianlinnan kirjoitukseen muun muassa toteamalla, että "kaikkia puolustushaaroja tarvitaan ja niiden on kyettävä tehokkaaseen yhteistoimintaan" ja että "puolustushaaroja kehitetään siten, että niistä muodostuu tasapainoinen kokonaisuus".

Alusten tyyppi ja nimeäminen

Alustyyppi määräytyy yleisesti aluksen uppouman ja aseistuksen perusteella. Luokittelu ei ole kovin täsmällinen, mutta Puolustusministeriön mukaan korvetit ovat aluksia, joiden uppouma on 600–3 000 tonnia, ja fregatit aluksia, joiden uppouma on 2 500–6 000 tonnia. Viimeisimmän tiedon mukainen, noin 3900 tonnin uppouma tekisi Pohjanmaa-luokan aluksista joka tapauksessa pikemmin fregatteja, kuin korvetteja. Ainakin toistaiseksi Puolustusvoimat on kuitenkin nimittänyt aluksia korveteiksi.
Yksittäisten alusten nimiä ei ole vielä julkistettu, mutta Merivoimat jatkanee maakuntanimien käyttöä. Näin ollen alusten nimet lienevät: Pohjanmaa (poistunut käytöstä vuonna 2015), Hämeenmaa, Uusimaa (molemmat poistuvat käytöstä Laivue 2020 -hankkeen operatiivisen käyttöönoton myötä) ja Turunmaa (ollut edellisen kerran käytössä Turunmaa-luokan tykkiveneillä).
Pohjanmaa-nimi on ollut aiemmin käytössä alustyypin tai alusluokan nimenä kahdesti: Ruotsin vallan aikana Saaristolaivaston saaristofregattityyppinä (Pohjanmaa) ja itsenäisen Suomen aikana vuosina 1982–2013 miinalaivaluokkana, jossa Miinalaiva Pohjanmaa oli luokan ainoa alus.