Intuitio

Intuitio ja kuudes aisti

Ihmislajilla on kaksi erilaista tiedon käsittelyjärjestelmää, intuitiivinen ja analyyttinen. Näiden ajattelun muotojen voidaan nähdä vastaavan ikiaikaista jakoa vaistoon ja järkeen. Intuitio on sanaton, ei-looginen ja tiedostamaton tapa ajatella. Analyyttinen ajattelu puolestaan on loogista ja tietoista ja siihen liittyy usein ajattelun kielellistäminen. Arkiajattelumme (arkitieto) on pääosin intuitiivista, ja tieteellinen ajattelu enimmäkseen analyyttista. Intuitio on kuitenkin merkityksellinen tekijä molemmissa ajattelun muodoissa.
Intuitiivinen ja analyyttinen ajattelu ovat kehittyneet evoluutiossa eri vaiheissa ja kummallakin on oma tehtävänsä.
Intuitiossa olemme lähempänä eläimen päättely- ja toimintatapaa. Intuitiivisen ajattelun prosessi on pitkälle tiedostamatonta. Intuitiivisen ajattelun tehtävänä on alkuaan ollut turvata hengissäsäilymistä. Arvioimme mitkä asiat ovat turvallisia tai vaarallisia, mitä kannattaa lähestyä, mitä pelätä, olkoon kyse sitten ihmisistä, eläimistä, ravinnosta tai elottomasta luonnosta. Intuitiivinen ajattelu jakaa asiat karkeasti "hyviin" ja "pahoihin".  Intuitiivinen ajattelu on suoraan sidoksissa siihen, mitä kulloinkin näemme, kuulemme, haistamme, maistamme ja tunnemme. "Ihminen uskoo mitä näkee", sanotaan. Siksi esimerkiksi sellaiset tieteelliset tutkimustulokset, jotka ovat ristiriidassa välittömien aistihavaintojemme ja arkielämän järjellisyyden (arkitiedon) kanssa, saavat ankaraa vastustusta osakseen. Usein tieteellinen tieto on suorastaan intuition vastaista ja siksi vaikea ottaa vastaan ja hyväksyä todeksi. Kopernikuksen väitteet aurinkokunnan heliosentrisyydestä kaikuivat aikoinaan kuuroille korville, koska jokainenhan saattoi itse nähdä, että Aurinko kiertää Maata eikä päinvastoin. 
Analyyttinen ajattelu puolestaan kehittyi siinä evoluution vaiheessa, kun homo sapiensin elinympäristö monimutkaistui ja hän alkoi käyttää kieltä. Analyyttinen järjestelmä tekee tosi-epätosi-erotteluita ja mallintaa ulkomaailmaa sellaisena kuin se on olemassa. Tässä ajattelussa oma henkilökohtainen intressi ei ole ensisijainen, vaan ajattelu tähtää totuuteen, ei välittömästi siihen että säilyy hengissä, saa ruokaa tai löytää lisääntymiskumppanin. 
Helsingin yliopistossa parikymmentä vuotta ajattelua tutkineen Marjaana Lindemanin mukaan ihmisen tiedonkäsittelyn nerous on juuri siinä, että meillä on nämä molemmat järjestelmät, jotka yhdessä tuottavat ratkaisuja pulmiimme. Arjessa näitä järjestelmiä ja niiden keskinäistä dynamiikkaa on vaikea erottaa toisistaan, paitsi silloin, kun ne ovat keskenään ristiriidassa, eli "sydän sanoo yhtä ja järki toista". Lindeman muistuttaa, että intuitio ja analyyttinen päättely eivät kumpikaan ole vain viisasta tai vain tyhmää. Molemmat ovat ihmiselle välttämättömiä ja hyödyllisiä, ja kummallakin on ansionsa ja heikkoutensa. Intuitio on luovuuden, mielikuvituksen ja sosiaalisuuden perusta. Ilman analyyttistä ajattelua taas olisimme jääneet vaille kulttuuria ja tieteellis-teknologista kehitystä. Emme tietäisi mitään siitä, miten maailma  ja ihmiset todellisuudessa toimivat. 
Tiedostamaton tiedetty tieto on siis intuitiota. Intuitio on yksi tulkinta yliluonnollisena pidetylle ns. kuudennelle aistille.

Hyödyntäminen

Englantilais-ranskalainen tutkijaryhmä julkaisi 2008 Neuron-lehdessä tuloksia, joiden mukaan aivomme lukevat alitajuisia signaaleja. Esimerkiksi pokerinpelaaja voi oppia tulkitsemaan vastapelurinsa alitajuisia vihjeitä.
Tyyppillinen menetelmä on palata säännöllisesti ongelman pariin ja tuottaa uusia tietoisuuden saavuttaneita havaintoja asiasta. Jatkuva tilanteen toisto johtaa siihen, että pienikin heräte (engl. input) voi nostaa ongelman ratkaisun esille alitajunnasta. Intuitio perustuu siis alitajuisen ajattelun hyödyntämiseen.

Päätöksenteko

Johtamisessa puhutaan esimerkiksi analyyttisestä ja intuitiivisesta päätöksentekotyylistä, jossa intuitiivinen perustuu mallien tunnistukseen ja kokemukseen. Monet tutkimukset osoittavat, että johtajat tukeutuvat intuitiiviseen päätöksentekoon todellisissa tilanteissa. He kuitenkaan eivät läheskään aina tunnista intuitiota.

Tietoyhteiskunnan resurssi

Maatalousyhteiskunta perustui pitkälti perimätietoon ja uskoon. Teollisuusyhteiskunta perustui paljolti järkeen ja tieteeseen. Informaatioyhteiskunnan pohjaksi on esitetty intuitiota, vaikeasti esille prosessoitavaa tietoa. Tällä intuitiolla olisi kaksi lähdettä. Ensin ihmisen intuitio ja toiseksi kompleksisuuden hallinta tietokoneiden avulla. Molemmat on vaikeasti esille prosessoitavissa ja edustavat kompleksista tietoa.

Kritiikki

Ajatusta intuitiivisesta tietämisestä on kritisoitu sen epämääräisyyden vuoksi. Eräs intuitiivisen tietämisen kriitikoista on pragmaatikko Charles S. Peirce. Peircen kritiikin mukaan intuitiivista tietämistä ei ole olemassa.