google/wiki40b huggingface dataset:
Haminan kadettikoulu

Haminan kadettikouluksi sanotaan Suomen kadettikoulua vuosina 1819–1901, kun se siirtyi Haapaniemeltä rakennusten palettua Haminaan. Paikan vuoksi sitä kutsuttiin Haapaniemen kadettikouluksi.
Haminan kadettikoulun rakennus toimii nykyään Reserviupseerikoulun päärakennuksena. Sen yhteydessä on maneesi, upseerioppilaskunnan rakennus ja päärakennus, missä ovat koulun ensimmäinen komppania (Kärkikomppania) ja Tiedustelukomppania majoitettuina.
Haminan kadettikoulun lakkauttaminen liittyy Suomessa 1901–1903 järjestettyihin asevelvollisuuskutsuntalakkoihin, minkä seurauksena Venäjä lopulta lakkautti Suomessa kansalliset joukko-osastot. Suomen suuriruhtinaskunta korvasi puolustussuoritteidensa vähenemisen sotilasmiljoonilla eli suoralla tulonsiirrolla Venäjän keisarikunnan budjettiin.
Nikolai Bobrikov antoi Haminan kadettikoulusta laitosta lakkauttaessaan (1903) tarkkanäköisen kuvauksen. Kadeteista pyrittiin tuottamaan hyviä upseereita keisarin armeijaan, mutta koulun perusideologiana oli runebergiläinen isänmaallisuus. Laitos oli Suomen säätyläistön ikkuna keisarikuntaan ja samalla venäläis-suomalaisten suhteiden ilmapuntari.
Koulu oli luonteeltaan yleissivistävä; keskeisiä olivat uudet kielet, matematiikka ja luonnontieteet. Moni koulun kasvatti siirtyikin merkittäviin siviilitehtäviin. Käytännön
sotataitoja ei juuri opetettu – ne oli omaksuttava joukko-osastopalveluksessa.
Toki kaikkiaan 1607 kadetista peräti 211 yleni kenraalin arvoon.
Fennomaanit arvostelivat koulua ruotsinmielisyydestä. Sen kohtaloksi koitui kuitenkin yleinen venäläistämispolitiikka. Fredrikshamnarien vaikutus jatkui Suomessa
kauan – tunnettuina edustajina mm. Carl Enckell, Rudolf Walden
sekä koulusta erotettu C. G. E. Mannerheim.
Suomen itsenäistyttyä Suomen kadettikoulun toimintaa jatkoi Santahaminassa Santahaminan kadettikoulu, ja Haminan kadettikoulun tilat jäivät Reserviupseerikoulun käyttöön 1920.
Joensuun normaalikoulu

Joensuun normaalikoulu on Itä-Suomen yliopiston alaisuudessa toimiva opettajankoulutusyksikköön kuuluva harjoittelukoulu. Joensuun normaalikoulussa voi opiskella ala-asteen 1. luokalta lukioon saakka. Lukuvuonna 2008–2009 perusasteella oli 570 ja lukiossa 360 oppilasta. Koulu sijaitsee Joensuun Otsolassa (yläkoulu ja lukio), Tulliportinkadun varrella. Alakoulun tilat sijaitsevat Länsikadulla, aivan Tulliportinkadun kulmassa.

Historiaa

Koulun juuret juontavat Sortavalaan ja Värtsilään, joissa koulun edeltäjät toimivat vuoteen 1944. Yläkoulun ja lukion edeltäjä on Värtsilän Suomalainen Reaaliyhteiskoulu ja alakoulun Sortavalan seminaarin mallikoulu. Joensuussa normaalikoulun alakoulu oli aikaisemmin Itä-Suomen seminaarin kansakoulu, joka sijaitsi nykyisen Länsikadun koulun ja Joensuun yliopiston vanhan päärakennuksen tiloissa. 
Normaalilyseo toimi 1970-luvun lopulle saakka Niinivaaralla. Nyt koulurakennuksessa toimii Juhanalan koulu ja Niinivaaran lukio.
Nykymuotoinen Joensuun normaalikoulu eli Norssi muodostui 1973, kun Joensuun normaalilyseo ja Joensuun korkeakoulun harjoittelukoulu yhdistettiin.
Koulun opettajakuntaan on kuulunut muun muassa metropoliitta Johannes lukuvuonna 1962–1963.

Juhlavuosi

Joensuun normaalikoulu vietti vuonna 2007 juhlavuottaan. Tällöin oli kulunut 100 ja 125 vuotta nykyistä koulua edeltäneiden oppilaitosten perustamisesta. Koulu julkaisi filosofian maisteri Alina Kuusiston tekemän historian, joka kuvaa koulua yliopiston harjoittelukouluna vuodesta 1973 alkaen.
Lukuvuonna 2007–2008 Joensuun normaalikoulun perusastetta käy 570 oppilasta. Joensuun normaalikoulu työllistää noin 100 henkilöä, joista päätoimisia opettajia on noin 80. Vuosittain opetusharjoittelujaksoja normaalikoulussa suorittaa noin 350 opettajaopiskelijaa.

Alakoulu

Alakoulu on Länsikadun koulu, joka on rakennettu 1977. Sen laajennustyö valmistui keväällä 2007. Alakoulun 1–2 luokat toimivat Mehtimäen Lea-koulun tiloissa maaliskuuhun 2007 asti, jolloin nekin muuttivat Länsikadun kouluun. 
Länsikadun koulun erikoisuus on keväällä 2007 valmistunut luontokeskus, joka on laboratorion, kirjaston ja kasvihuoneen yhdistelmä. 
Alakoulun oppilaaksiottoalue on laajentunut ensin Joensuun eteläisen keskustaan, kun Louhelan koulu lakkautettiin 1992, ja myöhemmin Kanervalaan 2000-luvulla, jotta harjoittelukouluun vaadittava oppilasmäärä pysyisi riittävänä.
Kristillinen keskus

Kristillinen Keskus, virallisesti Helsingin Kristillinen Keskus, oli Patmos Lähetyssäätiön aiempi toimintakeskus ja sijaitsi Harjukatu 2:ssa Sörnäisissä. Seurakuntien pidättyvyys antaa tiloja herätysliikkeille johti siihen, että Patmos perusti Helsingin Kristillinen Keskuksen. Kristillisessä Keskuksessa toimi kahvio ja säätiön kustantamien julkaisujen myymälä.
Sittemmin Patmos järjesteli toimintojaan uudelleen ja perusti Savenvalajan paja -nimisen kokoustoiminnan keskuksen Helsingin Sörnäisiin ja Studio24/Kristillinen mediakeskus -nimisen studion video- ja äänitallenteiden tuottamiseen.
Sähködipoli

Molekyylin poolisuus

Molekyylin poolisuuteen vaikuttaa olennaisesti sen suuntautuneisuus (esimerkiksi vesimolekyylin kulma 105 astetta). L. Paulingin mukaan elektronegatiivisuus mittaa atomin kykyä vetää sidoselektroneja puoleensa. Kahden tai useamman atomin sitoutuessa kovalenttisesti toisiinsa saattaa atomien välille syntyä elektronegatiivisuuseroista johtuvia osittaisvarauksia. Paulingin elektronegatiivisuustaulukossa jaksollisen järjestelmän kaikkein elektronegatiivisimmat alkuaineet ovat oikealla ylhäällä (mm. fluori, happi). Esimerkiksi vesimolekyylit ovat poolisia.
Fluorimolekyyli F₂ ei ole poolinen molekyyli, koska siinä on kaksi samaa atomia, jotka ovat yhtä elektronegatiivisia. Tosin tällaisillakin molekyyleillä on hetkellisiä polarisoitumisen tapaisia voimia, nk. dispersiovoimia.
Aban roomalaiskatolinen hiippakunta

Historia

Hiippakunta muodostettiin 2. huhtikuuta 1990 erottamalla se Umuahian hiippakunnasta.
Vuonna 2015 hiippakuntaan kuului 68 seurakuntaa, joissa oli yhteensä 377 675 jäsentä. Nämä muodostivat 38,2% hiippakunnan alueen väestöstä.
Huskvarna

Huskvarna on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyään yksi Jönköpingin kunnan kunnanosista. Huskvarna sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Vätternin etelärannalla.

Kuntajaon kehitys

Hakarpin maalaiskunnasta erotettiin osa Huskvarnan kauppalaksi vuonna 1907, ja jo vuonna 1911 kauppala muutettiin Huskvarnan kaupungiksi. Hakarpin maalaiskunta liitettiin kaupunkiin vuonna 1967. Vuonna 1971 kaupungista tuli osa Jönköpingin kuntaa, johon tulivat kuulumaan Huskvarnan, Jönköpingin ja Grännan kaupunkien lisäksi Norrahammarin kauppala ja seitsemän maalaiskuntaa.
Kirkollisen jaotuksen osalta Hakarpin seurakunnasta erotettiin Huskvarnan seurakunta vuonna 1919. Huskvarnan kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1910. Kirkon on piirtänyt Birger Damstedt, ja se muistuttaa ulkonaisesti norjalaisia sauvakirkkoja.

Huskvarna nykyään

Nykyisin Huskvarna on Jönköpingin kunnan kunnanosa. Huskvarnan asutus on jo kauan sitten kasvanut yhteen Jönköpingin kanssa, ja nykyään nämä molemmat entiset kaupungit kuuluvat Jönköpingin taajamaan. Entinen Jönköpingin kaupunki on taajaman länsiosassa ja Huskvarna itäosassa. Vuonna 2004 Huskvarnan kunnanosassa oli 21 243 asukasta. Huskvarnaan rajoittuvia kunnanosia ovat Skärstad, Lekeryd, Tenhult ja Jönköping Öster.

Teollisuus

Huskvarna on tunnettu kauniista puutarhoistaan ja teollisista perinteistään. Husqvarna AB:n edeltäjänä toiminut kivääritehdas aloitti toimintansa Huskvarnan alueella jo vuonna 1689. Nykyään Husqvarnan tehtaat valmistavat muun muassa moottorisahoja ja ruohonleikkureita. Muita tärkeitä teollisuusyrityksiä ovat Saab Training System ja Carlfors Bruk. Idrottsparkenissa on yhtiön johtajana toimineen Wilhelm Thamin rintakuva.
Minna Laukka

Minna Marianne Laukka (s. 21. toukokuuta 1987 Jyväskylä) on suomalainen pikajuoksija. Hän edustaa Jyväskylän Kenttäurheilijoita ja häntä on valmentanut vuodesta 2009 Petteri Jouste. Vuoteen 2008 häntä valmensi Miska Viiri ja vuosina 2008–2009 Jarmo Saastamoinen.

SM-taso

Laukka on saavuttanut Kalevan kisoissa 200 metrin juoksussa pronssia Vaasassa 2013 ja Kuopiossa 2014.
Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on saavuttanut 60 metrillä pronssia 2012 ja 2013, 200 metrillä kultaa 2012 ja pronssia 2011, 2013, 2014 ja 2017 sekä viesteissä kultaa 4 × kierroksen viestissä 2014 ja 4 × 300 metrin viestissä 2016 ja hopeaa 4 × 200 metrillä 2013 ja 2017.
Viestijuoksun SM-kilpailuissa Laukka on saanut 4 × 100 metrin viestissä kultaa vuosina 2008, 2012 ja 2014 sekä hopeaa 2007, 2011 ja 2013. 4 × 400 metrin viestissä Laukka on saavuttanut kultaa 2014 ja 2016, hopeaa 2012 ja pronssia 2013.

Arvokisat ja maaottelut

Pekingin alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2006 Laukka karsiutui sekä 200 metrin juoksun että 4 × 100 metrin viestin alkuerissä. Aikuisten maaotteluissa hän on kilpaillut vuodesta 2010 lähtien.
Helsingin EM-kilpailuissa 2012 Laukka osallistui Suomen joukkueessa 4 × 100 metrin viestiin, mutta joukkue karsiutui finaalista ajalla 44,65. Hän juoksi pikaviestijoukkueessa myös Zürichin EM-kilpailuissa 2014.
Jack Coleman

Jack Coleman (s. 21. helmikuuta 1958 Easton, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen näyttelijä.
Coleman esiintyi 1980-luvun alussa saippuasarjassa Päivien viemää (Days of our Lives), jossa hän esitti Jake Kositchekia toisena näyttelijänä René Lamartin jälkeen. Tämän jälkeen hän alkoi näytellä Steven Carringtonia sarjassa Dynastia (Dynasty). Aikaisemmin Steveniä oli esittänyt Al Corley. Vuosina 1982–1988 Coleman esiintyi yhteensä lähes 150:ssä sarjan jaksossa. Minisarjassa Dynastia – viimeinen luku (Dynasty: The Reunion, 1991) Stevenin rooliin palasi Al Corley.
Dynastian jälkeen Coleman on esiintynyt monissa televisiosarjoissa, elokuvissa (pääasiassa televisiota varten tehdyissä) ja teatterinäytelmissä. Vuonna 1992 hänellä oli pääosarooli lyhytikäiseksi jääneessä NBC:n scifi-sarjassa Nightmare Cafe, vuonna 2004 hänellä oli Peter Rickmanin rooli ABC:n esittämässä minisarjassa Stephen Kingin Sairaala (Kingdom Hospital) ja vuodesta 2006 vuoteen 2010 hän esitti Noah Bennetiä NBC:n draamasarjassa Heroes. Lisäksi hän on vieraillut muun muassa sarjoissa Ilman johtolankaa (Without a Trace), C.S.I. Miami ja Entourage. Coleman on kirjoittanut lyhytelokuvan nimeltä Studio City, jossa hän itsekin näyttelee.
Coleman on ollut vuodesta 1996 naimisissa näyttelijä Beth Toussaintin kanssa. Heillä on vuonna 1999 syntynyt tytär.
Alajõe (kunta)

Kylät

Alajõe - Karjamaa - Katase - Remniku - Smolnitsa - Uusküla - Vasknarva

Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Alajõen kunnassa oli 320 asukasta, joista 51 (15,9 %) oli virolaisia, 237 (74,1 %) venäläisiä ja 27 (8,4 %) muita kansallisuuksia.
Itse jumalat

Juoni

Juonen pääosassa on rinnakkaisuniversumi, jossa on erilaiset luonnonlait. Kuolevassa rinnakkaisuniversumissa asuvat olennot tarvitsevat energiaa, jota ne tuottavat vaihtamalla materiaa maapallon kanssa ja käyttämällä hyväksi luonnonlakien eroavaisuuksia. Tällä olisi kuitenkin lopulta se vaikutus että aurinko muuttuu supernovaksi. Kirjan ensimmäinen osa sijoittuu Maahan ja kuvaa tapahtumia ihmiskunnan perspektiivistä. Toinen osa käsittelee rinnakkaisuniversumin olentoja ja tapahtumia niiden näkökulmasta. Kolmannessa, Kuuhun sijoittuvassa, osassa tarinaa sidotaan yhteen. Erityisesti kirjan keskimmäistä osaa on ylistetty ja se on Asimovin tuotannossa poikkeuksellinen, sillä hän ei ollut siihen mennessä kirjoittanut avaruusolennoista.
Samsung Galaxy Note5

Muotoilu

Samsung Galaxy Note 5 -älypuhelimessa on 5,7-tuumainen näyttö 2K-resoluutiolla. Näyttö on suojattu Corning Gorilla Glass 4 -lasilla.

Fyysiset osat

Laitteesta löytyy Samsungin oma Exynos 7 Octa 7420-prosessori. Laitteessa on 4 Gigatavua RAM-muistia ja 64 Gigatavua sisäistä muistia.

Kamerat ja multimedia

Laitteessa on 16 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on puolestaan 5 Megapikseliä.
Videokuvaus voidaan tehdä 2160p (4K) -resoluutioilla 30fps.

Ohjelmisto

Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 5.1 "Lollipop".
Myöhemmin laitteeseen on tullut päivitys Android 7.0 "Nougat" -versioon.
Alvin ja pikkuoravat (elokuva)

Juoni

Kaikki alkaa siitä, kun kolmen oravan Alvinin, Simon ja Teron kotikuusi kaadetaan, ja seuratessaan kotiaan, oravat joutuvat kaupunkiin erääseen rakennukseen. Herkkukorin houkuttelevina ne loikkaavat säveltäjä Daven matkaan, ja päätyvät tämän kotiin. Dave ei osaa tehdä musiikkia, ja huomatessaan oravien olevan taitavia laulajia, hän tekee sopimuksen niiden kanssa. Oravat saavat asua hänen luonaan, jos he laulavat hänelle kappaleitaan.
Lopulta pikkuoravien suosio kasvaa, ja heille ehdotetaan levysopimusta. Daven tylyn käytöksen takia oravat muuttavat levyttäjä Ianin luokse, joka palvoo heitä, ja ovelasti saa kaiken suosion itselleen. Hän aikoo lähteä kuuluisuudeta väsyneiden oravien kanssa pitkälle maailmankiertueelle, mikä ei sovi Davelle, joka viime hetkellä lähtee hakemaan oravia kotiin. Hän ei meinaa onnistua, mutta lopulta Alvin, Simo ja Tero pinkovat itse Daven luokse kesken esityksen, ja pääsevät kotiin. Sen jälkeen Ian ei enää häiritse heitä, ja Dave kohtaa elämänsä naisen, jonka suhteiden parannuksessa pikkuoravat yrittävät kaikin puolin auttaa häntä.
Pandamonninen

Koko ja ulkonäkö

Pandamonninen on pieneksi jäävä monninen. Sen enimmäispituus on viisi senttiä. Pandamonnisen pyöreäkuonoisessa päässä on leveä tumma pandanaamio sekä selkäevässä sen lähes kokonaan peittävä musta laikku ja pyrstön tyvellä toinen yhtä suuri laikku. Evät ja kyljet ovat muuten yksiväriset. Nuorilla kaloilla väri on kellanruskea, vanhoilla lähes harmaa.

Alkuperä

Pandamonninen on kotoisin Etelä-Amerikasta Amazon-joesta.

Käyttäytyminen

Kuten muut monniset, pandamonninen oleilee mieluiten pohjassa, jonka soran pitää olla pienirakeista ja pyöreää ilman teräviä reunoja, jotta se ei vahingoita siihen viiksiään. Pandamonninen on melko vilkas monninnen. Se viihtyy parvessa, jossa on vähintään 5-6 yksilöä. Akvaariolla pitää olla kokoa vähintään 50 litraa, mieluiten 60-70 litraa.

Vesiolot

Lämpötila on 20-25 °C, pH 6-8 ja vesi pehmeästä keskikovaan (dH 2-25).

Lisääntyminen

Lisääntyy monesti kotiakvaariossakin melko helposti, kunhan akvaarion olosuhteet ovat suotuisat, ja vesi puhdasta.
Soili Stenroos

Soili Stenroos (s. 1958) on suomalainen jäkälätutkija, yli-intendentti ja Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvimuseon professori. Hän on kasvitieteen dosentti ja työskentelee Helsingin yliopiston Kasvitieteen yksikössä. Hän on aikaisemmin ollut Turun yliopiston kasvimuseon amanuenssi.
Stenroos on johtanut sammalien ja jäkälien mikrosieniä käsittelevää projektia.
Stenroos sai vuonna 2001 Risto Tuomikosken vuosipalkinnon merkittävästä työstä, kun hän on kuvaillut tieteelle uusia jäkälälajeja ja sen lisäksi että hän on julkaissut noin 50 tieteellistä artikkelia, hän myös kirjoittanut kasvi- ja sienitiedettä popularisoivia artikkeleita. Suomen jäkäläopas sai vuonna 2011 Tieto-Finlandia-palkinnon. Stenroos oli kirjan tekijätyöryhmän johtaja.
Stenroosin puoliso on professori Jaakko Hyvönen
Ilkka Malmberg

Ilkka Malmberg (14. maaliskuuta 1954 Turku – 3. joulukuuta 2016 Helsinki) oli Helsingin Sanomien toimittaja, joka tunnettiin laajoista ja syväluotaavista artikkeleistaan. Niitä on julkaistu lähinnä Helsingin Sanomien Kuukausiliitteessä. Kirjoiksi Malmberg laajensi artikkelisarjansa Suomen heimoista, Seitsemän veljeksen ja Tuntemattoman sotilaan henkilöhahmoista, vuosien 1808–1809 Suomen sodasta sekä Lapin Posiolta ostamastaan hehtaarin maapalstasta.
Malmberg opiskeli valtiotieteitä yliopistossa ja kävi Sanomien toimittajakoulun 1979–1980. Hän aloitti Kuukausiliitteessä satunnaisilla jutuilla 1980-luvun puolivälissä. Malmberg kertoi saaneensa paljon oppia Juha Tantulta sekä muiden muassa Antti Tuurin, Hannu Raittilan ja Veijo Meren niukasta mutta tarkasta proosakerronnasta.
Malmberg sai Suuren journalistipalkinnon vuonna 2005 julkaistulla jutullaan Mervi Nykäsestä. Malmberg oli yksi vuoden 2012 tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon saajista. Palkinto myönnettiin raadin mukaan ”syvällisestä, ajatuksia herättävästi ja ihmisläheisestä journalismista, jota hän on harjoittanut omaperäisellä ja elävällä kirjoitustyylillä”. Vuonna 2014 hän sai Suomen Kulttuurirahaston 30 000 euron arvoisen palkinnon ”oivaltavasta syväjournalismista, lukijoiden arvostamisesta”.
Malmberg kuoli nopeasti edenneeseen haimasyöpään 3. joulukuuta 2016. Hänellä oli aikuinen tytär ja kolme kouluikäistä poikaa.
Kuusijärvi (Parkano)

Maantietoa

Järven pituus on 1,2 kilometriä, leveys 400 metriä ja sen pinta-ala on 24 hehtaaria. Siihen laskee Kirjaisluoma, jonka lähdejärvi on Alinen Kirjasjärvi. Pienet tulo-ojat ovat suo-ojia tai rantojen pelto-ojia. Järven oma laskuoja Kuusijoki lähtee järven eteläpäästä. Luusuassa sijaitsee pohjapato, jolla järven vedenpinnan korkeutta säädellään. Padon alapuolelle laskee suoksi kuivuneen Pikkulammen laskuoja. Rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. Noin kolmasosa rannoista ovat peltoa ja kuudesosa suota. Loput rannoista ovat metsämaata. Rantojen läheisyydessä sijaitsee viisi maatilaa ja noin 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13245, jolle pääsee valtatieltä 23.

Luonto

Järven rannat ovat entistä vesijättömaata ja muodostavat nykyään sekametsän. Järvessä elää hauki ja ahven. Sellaiset lajit kuin rapu, made, särki ja kiiski hävisivät 1950-luvun lopun järvenlaskuhankkeen myötä.

Järven kunnostus

Vuonna 2009 jättivät asukkaat Aluehallintovirastolle hakemuksen järven kunnostamiseksi. Kunnostustoimenpiteiksi tulivat järven luusuan pohjapadon korotus ja järven pohjan ruoppaus humusaineksesta. Näillä toimilla turvattaisiin järven ranta-asukkaiden virkistyskäyttö.

Historiaa

Vanhassa 1800-luvun pitäjänkartassa järven nimi oli "Kuusijärvi" eli sama kuin etelässä sijainneella nykyisellä Metsäjärvellä. Tämän vuoksi järvellä esiintyy "ylinen"-etumääre. Silloin 1800-luvulla järven asukkaat asuttivat maatiloja, joita kutsuttiin nimillä "Kuusijoensuu", "Ylä-Kuusijärvi" ja "Ala-Kuusijärvi". Näiden pellot sijaitsivat nykyisten talojen ympärillä. Niittyjä oli ojien ympärillä, rannoilla ja yksittäisillä soilla. Lounaassa sijainnut Pikkulampi oli pitäjänkartassa nimetön lampi, mutta se oli kartassa hieman nykyistä Raivalammia pienempi. Vuonna 1875 oli aikomus laskea Kuusijärvi ja 1893 oli aikomus perata Kuusijokea. Kumpaakaan asiaa ei ilmeisesti toteutettukaan.
Vuonna 1955 järven yliveden pinnankorkeus on ollut 132,25 metriä merenpinnan yläpuolella (mpy, N₄₃). Vuonna 1956 valmistui perkaushankkeen suunnitelma, jolla keskiylivedenkorkeus laskettaisiin korkeuteen 131,15 metriä mpy (N₄₃). Järveen laskeva Kirjasluoma on kaivettu eli puhkaistu laskemaan Kuusijärveen 1960-luvun alussa. Samalla luomaa perattiin ja suoristettiin useassa kohdissa. Kirjasluoma on tuonnut järveen suo- ja metsäojien humusta, joka on laskeutunut järven pohjalle tasoittaen ja mataloittaen sitä useilla desimetreillä ja joka on samalla lyhentänyt järveä kymmeniä metrejä.
Samaan perkaushankkeeseen kuului myös rakentaa Kuusijoen luusuaan betoninen pohjapato, jolla säädeltäisiin järven vedenkorkeutta. Padolla pyrittiin keskivedenkorkeuteen 130,77 metriä mpy (N₄₃). Humuksen kertymisen vuoksi paikalliset asukkaat ovat kuitenkin tukkineet padon aukkoa siten, että järven vesitilavuus on säilynyt riittävän suurena. Esimerkiksi vuodesta 1988 alkaen järven keskivedenkorkeudeksi on säädelty 131,25–131,35 metriä mpy (N₄₃). Näin toimien järven yleissyvyys on säilynyt 0,7–1,0 metrissä. Järjestely oli laiton ja järven tilan heikennyttyä, ovat asukkaat hakeneet vuonna 2009 Aluehallintovirastolta lupaa kunnostaa järveä.
Sollefteån kunta

Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Sollefteån kaupungin vaakuna. Myös maalaiskunnilla oli omia vaakunoita.

Historia

Alueelta on löydetty Nämforsenin kalliopiirrokset, jotka on ajoitettu vuodelle n. 5000-1000 eaa. Lisäksi seudulta on löytynyt kivikautinen kylä. Uudempaa historiaa edustaa rautaruukkimiljöö 1700-luvulta.
Gevorg Kasparov

Gevorg Kasparov (armenia: Գևորգ Կասպարով; persia: گورگ كسپرو, s. 25. heinäkuuta 1980 Jerevan, Neuvostoliitto) on armenialainen jalkapallomaalivahti, joka on pelannut seuratasolla Armeniassa ja Iranissa.

Ura

Kasparov liittyi Pas Tehran -joukkueeseen 25. tammikuuta 2007 kahden vuoden sopimuksella. Hän teki debyyttinsä 6. maaliskuuta 2007 tasapelissä Malavania vastaan. Pas Tehranin purettua vuonna 2007 sopimuksen virallisesti Kasparov liittyi toiseen teheranilaiseen joukkueeseen, Rah Ahaniin.

Maajoukkueura

Kasparov on pelannut Armenian maajoukkueessa 29 maaottelua vuosina 2005–2015, muun muassa vuoden 2008 EM-kilpailujen karsinnoissa.
Albert Jarullin

Albert Jarullin (s. 3. toukokuuta 1993) on venäläinen jääkiekkoilija, joka pelaa KHL:ssa Ak Bars Kazanissa. Hän on edustanut KHL:ssa myös Neftehimikkiä ja Atlant Mytishiä. Jarullin on pelipaikaltaan puolustaja. Kaudella 2011–2012 alkaneella KHL-urallaan Jarullin on pelannut 23.3.2018 mennessä pelannut 253 KHL:n runkosarjaottelua tehopistein 21+48=69 ja 23 pudotupeliottelua tehopistein 3+6=9.
HMS Munin (1886)

Palvelus

Alus luokiteltiin vuonna 1906 2. luokan torpedoveneeksi ja edelleen yhteysalukseksi vuonna 1916 runkonumerolla V17. Se poistettiin palveluksesta 12. lokakuuta 1923 ja alus upotettiin maalilaivana vuonna 1926. Hylky nostettiin ja se myytiin romutettavaksi vuonna 1941.
Bret Easton Ellis

Bret Easton Ellis (s. 7. maaliskuuta 1964 Los Angeles) on yhdysvaltalainen kirjailija. Ellis nousi maailmanlaajuiseen kuuluisuuteen teoksellaan Amerikan Psyko vuonna 1991. Romaanin päähenkilö on newyorkilainen Wall Street -pankkiiri Patrick Bateman, jonka elämän täyttävät kilpailu ja ylelliset merkkituotteet. Töiden jälkeen hän purkaa turhaumiaan sarjamurhaajana. Romaani herätti runsaasti keskustelua ja sen pohjalta on tehty samanniminen elokuva.
Ellisin ensimmäinen ei-fiktiivinen teos on White, jossa hän kertoo oman näkemyksensä kirjailijana Amerikan Psykosta. Tommi Melender sanoo Parnassossa Ellisin teoksesta Kalliit yöt, että se on "häkellyttävän huono romaani".
Bret Easton Ellisin teoksia on käännetty 27 kielelle. Hän asuu Los Angelesissa ja New Yorkissa.
Evita (musikaali)

Evita on Andrew Lloyd Webberin säveltämä ja Tim Ricen kirjoittama musikaali, joka kantaesitettiin Lontoossa 1978 ja New Yorkin Broadwayllä vuotta myöhemmin. Webber ja Rice julkaisivat musikaalin alun perin konseptialbumina vuonna 1976, minkä olivat huomanneet hyväksi tavaksi vuoden 1972 rockoopperansa Jesus Christ Superstar lanseerauksessa.
Evita-musikaali kertoo Argentiinan entisen presidentin Juan Perónin puolisosta Eva Perónista. Sen tunnetuimmaksi lauluksi on muodostunut ”Don’t Cry for Me Argentina”, joka nousi konseptialbumilta irrotettuna Julie Covingtonin esityksenä Britannian singlelistan ykköseksi jo 1977, vuotta ennen musikaalin kantaesitystä. Musikaali sai Lontoossa Olivier-palkinnon sekä Broadwayllä kolme Tony-palkinto ja New York Drama Critics’ Circle -palkinnon näytäntökauden 1979–1980 parhaana musikaalina.
Vuonna 1996 sai ensi-iltansa musikaalin pohjalta tehty samanniminen elokuva, jonka nimiosaa esitti Madonna.
Suomessa Evitaa on esitetty ainakin Kemin kaupunginteatterissa 1986, Tampereen Teatterissa 1994, Helsingin Kaupunginteatterissa 2006, Åbo Svenska Teaterissa 2008 ja Tampereen Työväen Teatterissa 2014.
Pallotuhatjalkaiset

Ulkonäkö ja koko

Ruumis on lyhyt. Jalkapareja on 17–23; koirailla enemmän kuin naarailla. Ruumiin ympärillä on kitiinirenkaat, joissa on selkä- ja vatsakilpi. Selkäkilvissä on yleensä värikkäitä kuvioita. Etuosassa selkäkilpi muodostaa selkälevyn, jota eläin käyttää apuna kaivautuessaan maahan. Pallotuhatjalkainen voi kiertyä pallon muotoon, kuten jotkut muutkin kaksoisjalkaiset.

Levinneisyys ja elinympäristö

Afrikassa ja Australiassa tavataan Sphaerotherium-suvun lajeja, jotka ovat kookkaimpia pallotuhatjalkaisia. Euroopassa tavataan Glomeris-suvun lajeja.

Lisääntyminen

Koirailla on raajoja jaokkeissa, joissa niitä ei naarailla ole. Nämä raajat ovat tarttumaelimiä, joilla koiras tarttuu kiinni naaraaseen parittelun aikana.