Siltamäki

Historia ja nähtävyyksiä

Siltamäen aluetta kutsutaan yleisesti myös Siltamäki-Suutarilan alueeksi. Alueen varhaisimmat muinaislöydöt kertovat asutuksesta myöhäisemmältä kampakeraamiselta kaudelta, vuosilta 2500–2000 eaa. Vastapäätä Helsingin pitäjän kirkonkylää Keravanjoen toisella puolella sijaitseva Siltamäki on ollut vanhaa maanviljelysaluetta. Vuonna 1946 se liitettiin Helsinkiin, ja 1950-luvulta lähtien sinne on rakennettu pientaloalueita. Siltamäen keskeisimmän osan muodostaa kuitenkin 1970-luvulla rakennettu kerrostalolähiö.
Nimi Siltamäki johtuu Malmilta alkavan Kirkonkyläntien päässä olevasta Keravanjoen ylittävästä Brobackan sillasta, joka nykyisin on vain kevyen liikenteen käytössä. Tämä museoitu holvisilta on rakennettu ilmeisesti vuonna 1890. Aikaisemmat sillat ovat olleet puisia. Siltapaikka ollut olemassa ainakin 1700-luvun alkuvuosilta. Silta on kuulunut Helsingistä Hyrylän kautta Hämeenlinnaan kulkeneeseen vanhaan tiehen.
Siltamäen kaakkoispuolella sijaitsee Lestimäki, joka on ollut 1700-luvulla mestauspaikka. Silloin alue on ollut metsää kaukana kaupungista. Mestattavat kerättiin Töyrynummentien ja Kytöpolun risteyksen tuntumaan odottamaan vuoroaan. Ruumiit haudattiin Ödetsängeniin, Siltamäen ala-astetta vastapäätä olleelle hiekkakuoppa- ja peltoalueelle.
Peltokyläntie 4:ssä sijaitsee Siltamäen palvelukoti. Sen päärakennus on valmistunut 1888 ja sen pihapiiri muistuttaa 1800-luvun lopun maatilaa. Tila toimi pitkään köyhäinkotina. Siellä on toiminut myös kunnalliskoti, lastenkoti, mielisairasosasto (–1968), työlaitos, hoitokoti ja asuntola.2010-luvulla pihapiiriin nousi puuverhoiltu uudisrakennus, ja läheinen vanha kivirakennus Pallomäentien risteyksessä jäi tyhjilleen.
Jalopeurantien ja Kaksostenpolun risteyksessä on Arvo Siikamäen tekemä
alumiinipatsas Lepotauko 2 (1973).

Asutus

Siltamäki on yksi hienoimmista esimerkeistä 1970-luvun alun lähiörakentamisessa. Siltamäen asemakaavan on laatinut ja rakennukset suunnitellut arkkitehti Pentti Ahola. Alue on säilynyt poikkeuksellisen hyvin pitkäjännitteisten asukkaiden, taloyhtiöiden ja isännöitsijän ansiosta. Lähiö on yleiskaavassa merkitty rakennustaiteellisesti arvokkaaksi alueeksi. Matalat kaksi- ja kolmikerroksiset elementtitalot valmistuivat vuosina 1968–74. Maasto on tasaista lukuun ottamatta lähiön ja Keravanjoen välissä olevaa kumpuilevaa rantapuistoa ja lounaassa sijaitsevaa Kauriinpuistoa. Kummut ovat lähiön rakentamisen aikana tehtyjä jätemäkiä.
Siltamäessä toimii Siltamäen nuorisoseura ry, jonka tarkoitus on herättää ja pitää vireillä alueen asukkaissa harrastusta itsekasvatukseen sekä määrätietoiseen toimintaan kotiseudun ja ihmiskunnan hyväksi. Toimintaa on etenkin lapsille ja nuorille.

Palvelut

Siltamäessä on oma ostoskeskus, jossa on kaksi päivittäistavaraliikettä. Näiden lisäksi palvelevat uimahalli, apteekki, parturi-kampaamo, pizzeria, ravintola, pubi, R-kioski, jossa asiamiesposti, fysikaalinen hoitolaitos, pieni kauneusstudio sekä pankkiautomaatti. Päiväkoti Siltamäki toimi pitkään ostoskeskuksella, mutta nyt se on väistötiloissa Siltakylän peruskoululla. Siltamäen ala-aste on Siltakyläntien varrella, myös siinä toimii päiväkoti. Leikkipuisto Jalopeura on Jalopeurantien päässä, siellä on kahluuallas ja kiipeilytelineitä. 
Läheisestä Suutarilan palvelukeskuksesta löytyy Suutarilan kirjasto, asukasmäärään verrattuna Helsingin pienin laatuaan. Samassa keskuksessa sijaitsevat myös Suutarilan ala-aste, nuorisotalo, hammashoitola ja päiväkoti Seulanen. Samassa yhteydessä toimii Suutarilan terveyskeskus, jonka kuormitus on pysynyt varsin maltillisena . Lähistöllä Vantaan puolella Tammiston ja Pakkalan kaupunginosien alueella Kehä III:n varrella on suuria kauppakeskuksia.
Kirkkoon kuuluvat asukkaat kuuluvat Malmin seurakuntaan. Siltamäen ostoskeskuksen vieressä on seurakuntakoti.
Siltamäen liikuntapuistosta löytyy muun muassa jalkapallo- ja tenniskentät, frisbeegolf-alue, ratagolf sekä useita kävely- ja pyöräilyreittejä. Puisto on lähialueiden asukkaiden suosiossa.

Siltamäki populaarikulttuurissa

Vuosina 1969–1976 Mainostelevisiolla esitettiin suosittua televisiosarjaa Naapurilähiö, joka sijoittui kuvitteelliseen Katajamäen kaupunginosaan. Sarjaa kuvattiin muun muassa Siltamäen tuolloin uudessa lähiössä.
Edvin Laineen vuonna 1954 kuvatun Oprin tapahtumapaikkana toimii Siltamäen kunnalliskoti.