Kiinalainen horoskooppi

Alkuperä

Vanhimmat tunnetut viittaukset eläinnimitysten käyttöön ovat ajalta 200-300 eaa., mutta niissä eläimistö on osittain erilainen ja niillä kuvataan rikollisten ominaisuuksia.  
Nykyään tunnettu eläimistö ja niiden järjestys on hyvin samankaltainen turkkilais-mongolialaisten kansojen vastaavan järjestelmän kanssa. On luultavaa, että eläinjärjestelmä on lainaa Keski-Aasian kansoilta. Vastaava kahdentoista eläimen sarja on ollut käytössä myös kreikkalais-egyptiläiseltä ajalta ja tunnetaan kreikkalaisperäisellä nimellä dodekaoros.
Eläinnimitysten käyttäminen nykymuodossaan astrologisissa tulkinnoissa mainitaan ensi kertaa 600-luvun lähteissä.  Oletetaan, että Intiasta tulleet vaeltavat buddhalaiset munkit joko toivat eläintulkinnat tullessaan tai ainakin edesauttoivat niiden leviämistä ansaitessaan elantonsa ennustamalla tavalliselle kansalle.  Vaeltavilla munkeilla ei ollut yleensä niin korkeaa koulutusta, että he olisivat pystyneet tekemään tarkempia astrologisia laskelmia, joten syntymävuoden eläin oli helpoin tapa luokitella ihmiset. 
Eläinmerkkien mytologisesta alkuperästa on useita versioita.  Yleisimmän version mukaan Buddha kutsui kaikki eläimet luokseen ollessaan lähdössä maan päältä. Vain kaksitoista eläintä saapui paikalle. Buddha nimitti palkinnoksi 12 vuotta näiden eläinten mukaan ja määräsi ne hoitamaan vuorollaan maan ja sen asukkaiden asioita, kukin kykyjensä ja luonteensa mukaisesti.
Tarina Buddhasta todistaa eläinmerkkien leviämisestä buddhalaisuuden siivellä, mutta ei niiden alkuperästä.

Nimien kääntämisestä

Muutaman eläimen kohdalla nähdään erilaisia käännöksiä:
牛 niú kattaa kaikki nautaeläimet.  Sen voi kääntää lehmäksi tai sonniksi. Härkä on vakiintunut käännös suomessa. Lehmä olisi oikeampi käännös, koska kyseessä on yin-eläin. Myös käännöksiä puhveli ja vesipuhveli näkee. Vesipuhveli on kuitenkin eteläisemmän Kiinan eläin, jota Keski-Aasian paimentolaiset eivät tunteneet. 
兔 tù on jänis. Usein näkee käytettävän kissaa jäniksen asemasta, mutta se ei ole alkuperäinen kiinalainen eläinmerkki. 
羊 yáng tarkoittaa sekä vuohta että lammasta. Koska menetelmä on ilmeisesti peräisin Keski-Aasian paimentolaiskansoilta, joille vuohi oli lammasta vanhempi kotieläin, vuohi katsotaan tässä yhteydessä oikeammaksi käännökseksi.
雞 jī tarkoittaa kanaa ja kukkoa. Kukko on suomeen vakiintunut käännös. Kana olisi asianmukaisempi, koska kyseessä on yin-eläin.
豬 zhū tarkoittaa sikaa, emakkoa ja karjua. Sen näkee joskus käännettävän villisiaksi tai villikarjuksi. Kyseessä on kuitenkin yin-eläin, ihmisen kesyttämä kotieläin.  
Lehmä, kana ja sika ovat hyötyeläimiä. Tässä suhteessa näistä eläimistä erityisesti lehmä ja kana naaraina ovat aina olleet tärkeämpi sukupuoli, joten on loogista olettaa, että alun perin on tarkoitettu juuri naaraita, vaikka sanat kattavat molemmat sukupuolet. Niille annettu yin-ominaisuus näyttää tukevan tätä tulkintaa.

Eläimet eri maissa

Vietnamissa härkä muuttui kotoperäiseksi vesipuhveliksi. Jäniksellä oli liian rivo merkitys, jotta sitä olisi haluttu käyttää ihmisiä kuvaamaan.  Jäniksen tilalle otettiin kissa.
Japanissa sikaa kutsutaan villisiaksi.
Thaimaassa lohikäärme korvattiin nagalla.
Kazakstanissa kotilo korvasi lohikäärmeen ja leopardi tiikerin.  Leopardia käyttivät turkkilais-mongolialaiset kansat.

Eläimen määrittäminen

Eläinhoroskoopin vuoden ja kuukauden eläimen määrittelyn perustana käytetään yleisimmin kiinalaista kuukalenteria, joka on tutuin jokapäiväisestä elämästä. Useat ammattiastrologit käyttävät aurinkokalenteria.

Päiväeläin

Päivämerkki määritetään jiazi-kalenterin avulla.  Sen löytää helpoimmin netissä tarjolla olevien neljän pilarin laskentaohjelmien avulla.
Päivä kertoo ihmisestä yksilönä eli millainen hän kokee oikeasti olevansa verrattuna omaan julkisuuskuvaan (vuosi ja kuukausi).  Päivä hallitsee myös henkilökohtaisia suhteita kuten avioliittoa.

Viisi elementtiä ja eläimet

Perusteellisemmissa horoskoopeissa otetaan huomioon myös eläimeen liittyvän taivaallisen rungon elementti.  Jokainen eläin saa järjestyksessä puu-, tuli-, maa-, metalli- ja vesimääritteen.  2008 on maarotan vuosi, 2020 on metallirotan vuosi, 2032 vesirotan vuosi jne.  Rungon elementti vaikuttaa eläimen luonteeseen.
Elementtien ominaisuuksista mainittakoon:
Metalli: itsenäinen, itsepäinen, itsekäs, lujaluonteinen.
Vesi: huomaavainen, delegoija, suoriutuja.
Puu: organisoija, luotettava, sitkeä, täsmällinen.
Tuli: impulsiivinen, aktiivinen, energinen, itsekäs.
Maa: vakaa, älykäs, organisoija, järjestelmällinen, ahkera.