google/wiki40b huggingface dataset:
Michelle Dockery

Ura

Dockery valmistui Guildhall School of Music and Drama -korkeakoulusta vuonna 2004 ansaiten suorituksestaan the Gold Medal for Drama -palkinnon. Sittemmin hän on esiintynyt teatterissa, lukuisissa televisiosarjoissa ja pienrooleissa elokuvissa, kuten vuoden 2012 Anna Kareninassa.
Läpimurtoroolinsa Dockery teki brittiläisessä draamasarjassa Downton Abbey vuonna 2010 esittäen sarjan yhtä päähenkilöistä, aristokraattiperheen vanhinta tytärtä Lady Mary Crawleya. Sarja osoittautui menestykseksi ja keräsi lukuisia palkintoja tuoden Dockerylle näkyvyyttä. Maaliskuussa 2015 ilmoitettiin, että kuudes kausi jäisi sarjan viimeiseksi ja sarja lopetettiin vuoden 2015 joulujaksoon. Myöhemmin sarjalle on ollut suunnitteilla jatkoa elokuvaversion muodossa, mihin Dockery on ilmaissut halunsa osallistua.
Downton Abbeyn jälkeen Dockery otti roolin yhdysvaltalaisessa rikosdraamasarjassa Good Behavior esittäen Letty Rainesia, joka eroaa suuresti Dockeryyn tunnetuimmasta roolista, Lady Marysta. Sarjasta on tehty kaksi kautta, mutta kolmannelle ei ole vielä saatu varmistusta.
Vuonna 2017 Dockery esiintyi Netflixin villiin länteen sijoittuvassa draamasarjassa Jumalattomat esittäen yhtä päähenkilöistä, leskeksi jäänyttä Alice Fletcheriä. Sarja on kerännyt hyviä arvosteluja, mutta vielä ei ole tiedotettu saako se jatkoa.
Dockery on myös osallistunut hyväntekeväisyystyöhön, jota hän on tukenut muun muassa Instagram -tilillään. Vuonna 2014 Dockery julistettiin Oxfamin ensimmäiseksi humanitaariseksi lähettilääksi. Hän tukenut myös syövän vastaista taistelua esiintymällä lyhytelokuvassa Stand Up for Cancer.

Yksityiselämä

Dockery on pitänyt yksityiselämänsä ja suhteensa poissa julkisuudesta. Hän oli kihloissa irlantilaisen John Dineenin kanssa tämän kuolemaan asti. Dineen menehtyi syöpään joulukuussa 2015. Tämän jälkeen Dockery otti taukoa julkisuudesta ja palasi takaisin näyttelemisen pariin vuonna 2016 yhdysvaltalaisessa sarjassa Good Behavior. Dockery mieltää itsensä leskeksi ja kokee samaistuvansa roolihahmoihinsa Lady Maryyn ja Alice Fletcheriin, koska he ovat molemmat menettäneet aviomiehensä.
Vuonna 2014 Dockery muutti Pohjois-Lontooseen lähelle hyvää ystäväänsä Laura Carmichaelia, joka esitti Downton Abbey -sarjassa hänen hahmonsa sisarta Lady Edith Crawleya. Näyttelemisen ohella Dockery on myös jazzlaulaja.
Anders Henrik Ramsay

Anders Henrik Ramsay (15. helmikuuta 1707 Somero – 2. joulukuuta 1782 Espoo) oli suomalainen kenraaliluutnantti, valtiopäiväpoliitikko, kartanonomistaja ja 1765–1774 Kymenkartanon ja Savon läänin sekä 1774–1776 Uudenmaan ja Hämeen läänin maaherra. Ramsay omisti Jakkarilan, Kalaxin, Bergstadin, Hornhattulan, Jernbölen ja Tuomarilan kartanot Porvoon kaupungissa. Lisäksi hänelle kuului Espoon kartano, jossa oli 52 rälssitilaa. Hän kuului Ramsayn aatelissukuun.

Elämäkerta

Anders Henrik Ramsay syntyi 1707 suvulle kuuluvassa Ihamäen kartanossa ja osallistui 11-vuotiaana isänsä kanssa 1718 Norjan sotaretkeen. Hänestä tuli Uudenmaan rakuunarykmentin kornetti 1731. Ramsay siirtyi Ranskaan sotapalveluun 1734 ja sai luutnantin arvon 1735 sekä kapteenin arvon 1741. Hattujen sodan puhjettua samana vuonna Ramsay palasi kotimaahansa ja tammikuussa 1742 hänet nimitettiin kapteeniksi Hämeen ratsuväkirykmenttiin. Epäonnisen sodan jälkeen Ramsay oli hovipuolueen kannattaja ja valtaapitävä hattupuolue epäili häntä säätyvallan vastaisista vehkeilyistä 1756 ja 1758, mutta todisteita ei löytynyt. Hattujen jouduttua oppositioon Ramsay sai kuningas Aadolf Fredrikiltä everstin arvon 1762. 
Ramsay nimitettiin 1765 Kymenkartanon ja Savon läänin maaherraksi. Kun kuningas Kustaa III 19.8.1772 kaappasi säädyiltä vallan, Ramsay oli hänen lähimpiä tukijoitaan. Vallankaappauksen jälkeen kuningas nimitti Ramsayn myös Kymenkartanon ja Savon läänin linnoitusten ylikomendantiksi eli tehtävään, jossa hän vastasi itärajan puolustuksesta, jos venäläiset yrittäisivät palauttaa säätyjen aseman Ruotsissa.
Läänin rälssitalonpoikien yrittäessä parantaa olojaan maaherra Ramsay joutui heidän kanssaan vakavaan selkkaukseen Elimäellä. Kustaa III ratkaisi tilanteen kutsumalla Ramsayn 1774 Tukholmaan ja määräämällä toisen uskottunsa, Jacob Magnus Sprengtportenin, sovittelijaksi Elimäelle. Ramsayn kuningas nimitti samana vuonna Uudenmaan ja Hämeen läänin maaherraksi, mutta tämä joutui eroamaan terveydellisistä syistä jo 1776. 
Vuonna 1766 Ramsay korotettiin vapaaherraksi, mutta häntä ei introdusoitu Ruotsin ritarihuonelle, sillä hänellä ei ollut miespuolista jälkeläistä. Ramsay kuoli 1782 Jakkarilassa, 75 vuoden iässä. Hän oli naimisissa Maria Christina Hisingin kanssa. Heillä oli tytär, Sofia Lovisa Ramsay, joka nai serkkunsa Otto Wilhelm Ramsayn.
Anders oli hyvin vahva mies ja hänella oli kesy karhu, jolla hän pelotteli paikallisia asukkaita.
Olli Saarinen

Ura

Saarinen aloitti uransa Mäntän Kiekkopojissa, sitten  Vaasan Sportissa kaudella 1972–1973, kun joukkue pelasi toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Suomen sarjassa. Vuonna 1974 sarjan nimi muuttui I-divisioonaksi. Keväällä 1975 Sport nousi SM-liigaan. Kausi 1975–1976 oli tähän mennessä joukkueelle toistaiseksi ainoa kausi SM-liigassa, kun Sport putosi taas keväällä 1976 I-divisioonaan. Saarinen teki päättyneellä kaudella 32 ottelussa tehot 3+5=8.
Vuodet 1977–1981 Saarinen pelasi SM-liigaa Lahden Kiekkoreippaassa. Hän teki kaudella 1979–1980 läpimurtonsa SM-liigassa tehoilla 5+18=23. Kaudella 1980–1981 Saarinen teki yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 7+20=27, joilla hän oli Kiekkoreippaan tehokkain puolustaja. Vuodet 1981–1983 Saarinen pelasi HV71:ssä Ruotsin I-divisioonaa. Kaudeksi 1983–1984 hän palasi SM-liigaan ja siirtyi Oulun Kärppiin, jossa Saarinen pelasi kolme kautta. Hänen jokainen kautensa siellä päättyi SM-pronssiin.
Saarinen palasi kaudeksi 1986–1987 Sportiin, jossa hän pelasi koko loppu-uransa kevääseen 1990 saakka. Kaudella 1988–1989 Saarinen teki yhden kauden piste-ennätyksensä Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla tehoilla 6+25=31, joilla hän oli Sportin tehokkain puolustaja ja puolustajien pistepörssin kuudes Jokereiden Arto Taipolan ja FPS:n Jouni Vuorisen kanssa.

Maajoukkue

Saarinen pelasi Lake Placidin olympiakisoissa 1980, joissa Suomi sijoittui neljänneksi. Saarinen valittiin joukkueeseen loukkaantuneen Reijo Ruotsalaisen korvaajaksi. Ennen kisoja hän oli pelannut 10 A-maaottelua.
Marius af Schultén

Marius Max af Schultén (21. joulukuuta 1890 – 30. tammikuuta 1978) oli suomalainen arkkitehti ja kuvataiteilija. Af Schultén työskenteli paitsi itsenäisenä arkkitehtina myös monien Suomen tunnetuimpien arkkitehtien avustajana. Taidegraafikkona hän kuvasi töissään rakennuksia ja kaupunkiympäristöjä. Hänet tunnetaan myös aktiivisena arkkitehtuurikeskustelijana.
Marius af Schulténin isä oli kirurgian professori Max af Schultén. Af Schultén valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1915. Opiskeluaikanaan af Schultén harjoitteli Jung & Bomansonin arkkitehtitoimistossa ja valmistumisensa jälkeen hän työskenteli Sigurd Frosteruksen toimistossa. Vuosina 1919–1924 hänellä oli Matti Finellin kanssa yhteinen arkkitehtitoimisto. Tämän jälkeen af Schultén jatkoi uraansa työskentelemällä monien tunnettujen arkkitehtien toimistoissa. Hän teki suunnittelutöitä muun muassa Bertel Liljeqvistin, Jarl Eklundin, Eino Forsmanin, Oiva Kallion, Uno Ullbergin ja Lars Sonckin kanssa sekä Jung & Jung -arkkitehtitoimistossa. Oman arkkitehtitoimiston hän perusti vuonna 1949.
Uransa aikana af Schultén suunnitteli niin pientaloja, asuinkerrostaloja, julkisia rakennuksia kuin teollisuusrakennuksia eri puolille Suomea. Frosteruksen kuoleman jälkeen hän muun muassa teki jatkosuunnitelman Stockmannin Helsingin-tavaratalon laajentamiseksi, mutta hänen suurisuuntaista suunnitelmaansa, johon kuului esimerkiksi Pohjois-Esplanadin kulmaan rakennettava pilvenpiirtäjä, ei koskaan toteutettu.
Paitsi arkkitehtina, af Schultén oli tunnettu myös innokkaana kulttuurikeskustelijana muun muassa Hufvudstadsbladetissa ja Arkkitehti-lehdessä, joissa hän otti usein kantaa Helsingin arvokkaan vanhan rakennuskannan säilyttämisen puolesta. Hän kirjoitti Helsingin arkkitehtuurista lukuisia lehtiartikkeleita.
Marius Max ja hänen puolisonsa Judith Ingeborg af Schultén (s. Lindroos) saivat kaksi lasta: Cay Gerhard (s. 1938, myöh. oikeustieteen lisensiaatti) ja Bengt Henrik (s. 1939, myöh. sisustusarkkitehti ja muotoilija).
Kirkonrakentajat Killi ja Nalli

Kirkonrakentajat Killi ja Nalli on kuvanveistäjä Harry Kivijärven punagraniittiveistos Raision kaupungintalon ja kirkon välisellä puistoalueella.
Kahta ihmishahmoa tyylitellysti kuvaava veistos perustuu Kantelettareenkin mukaan otettuun kansanrunoon, jonka mukaan jättiläiset Killi ja Nalli rakensivat Raision kirkon: ”Killi kirkkoa tekee, Nalli nauloja takoo, rahaisessa Raisiossa.” 
Harry Kivijärvi voitti aiheesta järjestetyn veistoskilpailun 1980, ja veistos paljastettiin 1983.
Kehitysvammaliitto

Kansainvälinen toiminta

Kehitysvammaliitto on mukana mm. useissa eurooppalaisissa yhteistyöverkostoissa ja projekteissa. Kansainväliseen toimintaan on lukeutunut myös useita hankkeita Pietarissa sekä ulkoministeriön että Euroopan komission tuella.

Yhteystiedot

Kehitysvammaliiton toimisto sijaitsee Espoon Leppävaarassa.

Jäsenet

Varsinaisina jäseninä Kehitysvammaliittoon kuuluu kuntayhtymiä, kuntia, seurakuntia, rekisteröityjä yhdistyksiä ja säätiöitä. Kannatusjäsenet ovat yksityisiä ihmisiä. Jäsenet tekevät kehitysvammatyötä tai toimivat muuten kehitysvammaisten ihmisten hyväksi.
Persoonallisuushäiriöt

Persoonallisuushäiriöt ovat mielenterveyden häiriöiksi luokiteltuja kehityksellisiä tiloja, jotka alkavat lapsuudessa tai nuoruudessa ja jatkuvat aikuisiässä. Persoonallisuushäiriöt voivat aiheuttaa vakavia ongelmia ja toimintakyvyn heikkenemistä niistä kärsiville henkilöille. 
American Psychiatric Associationin mukaan persoonallisuushäiriöt ovat henkisen kokemuksen ja käytöksen kestäviä malleja, jotka poikkeavat huomattavasti kyseessä olevan henkilön oman kulttuurin odotuksista. Nämä mallit ovat monissa tapauksissa joustamattomia ja hellittämättömiä. Mallin alkaminen voidaan jäljittää ainakin aikuisuuden alkuun. Tullakseen diagnosoiduksi persoonallisuushäiriöksi käyttäytymismallin täytyy aiheuttaa huomattavaa ahdistusta tai selkeää heikkenemistä henkilökohtaisissa, sosiaalisissa tai työtilanteissa. Raja persoonallisuushäiriöisen ja normaalina pidetyn käytöksen välillä on liukuva. Useimmilla psyykkisesti terveillä ihmisillä ilmenee etenkin stressitilanteissa eri persoonallisuushäiriöille ominaisia tapoja kokea tai käyttäytyä. Persoonallisuushäiriöissä nämä tavat ja käytös ovat kuitenkin luonteeltaan jäykempiä ja itsepäisempiä. Persoonallisuushäiriöille ominaiset käytöstavat ymmärretään henkilön keinoina hallita tai välttää yksinäisyyteen tai ihmissuhteisiin liittyviä ahdistavia mielikuvia ja tunteita .

Luokituksista

Persoonallisuushäiriöksi käyttäytymistä on aikojen kuluessa luokiteltu eri kulttuureissa eri tavoin. Kulttuurista riippuu myös, milloin jokin piirre ylittää ympäristöä häiritsevän rajan. Suomessa käytössä oleva Maailman Terveysjärjestön ICD-10 -tautiluokitus sisältää aikuisten persoonallisuushäiriöt luokituksessa F60-F69. Amerikan Yhdysvalloissa sen sijaan käytettävä DSM-luokitus sisältää pienin eroavaisuuksin pääosin vastaavat persoonallisuushäiriöt kuin ICD-10.

Diagnoosin ongelmia

1990-luvun alun tietämystä edustavat ICD-10 ja DSM-IV ovat korjauksen tarpeessa. Tutkijoiden mukaan korjaus tehdäänkin seuraavan kymmenvuotiskauden aikana . 2000-luvun alkupuolella Robert D. Haren tutkimusryhmä kehitti esimerkiksi psykopatiaan nuorille (12-18-vuotiaat) sopivan diagnosointityökalun, PCL-YV:n.   Tämä mahdollistaa psykopaatin diagnoosin tekemisen myös lapsille ja nuorille. Muille persoonallisuushäiriölle vastaavaa työkalua ei vielä ole.

Etiologian tutkimuksia

Lähes 600 miespuolista yliopisto-opiskelijaa kattanut selvitys tutki lapsuuden seksuaalisen ja fyysisen hyväksikäytön sekä tämänhetkisten persoonallisuushäiriöiden oireiden suhdetta. Lapsuuden hyväksikäytön huomattiin selvästi liittyvän suureen osaan symptomatologiassa. Hyväksikäytön vakavuus huomattiin erittäin huomattavaksi mutta kliinisesti merkityksettömäksi, ryhmissä A, B ja C.
Lapsuuden pahoinpitely ja heitteillejättö osoittautuivat riskeiksi aikuisiän persoonallisuushäiriöiden synnyssä. Seksuaalisesti pahoinpideltyjen ryhmä demonstroi kaikkein pitävimmin psykopatologian malleja.
Suojaerotusmuuntaja

Suojaerotusmuuntaja on muuntaja, joka erottaa galvaanisesti toisiopuolelle kytketyn laitteen verkkovirrasta ja käytännössä estää sähköiskun maan ja vaiheen välillä. Galvaaninen erotus perustuu siihen, että estetään varauksellisten partikkelien liikkuminen toiselta käämiltä toiselle eli suoraa virran virtausta ei tapahdu käämien välillä. Suojaerotusmuuntajan päällimmäisenä tarkoituksena on erottaa kaksi piiriä toisistaan. Niissä on yleensä symmetriset käämitykset ensiö- ja toisiopuolella, jotka mahdollistavat vaihtojännitteisen tehon syötön toisesta laitteesta toiseen ilman sähköistä kytkentää. Teho voidaan siirtää muuntajassa keskinäisinduktanssin avulla ja kytkentä tapahtuu muuttuvan magneettivuon kautta. Suojaerotusmuuntaja on periaatteessa täysin samanlainen kuin mikä tahansa tehomuuntaja, mutta käämien välillä on peruseristyksen lisäksi lisäsuoja, jolla luodaan haluttu eristystaso.
Suojaerotusmuuntajaa on hyvä käyttää korjattaessa sähkölaitteita kuten esimerkiksi televisioita ja muita laitteita. Suojaerotusmuuntajaa on myös hyvä käyttää oskilloskoopin ja sähköverkon välillä. Oskilloskoopin mittakärjellä on muuten suora yhteys maahan joten sähköiskun vaara on olemassa, jos oskilloskooppi virroitetaan suoraan sähköverkosta. Suojaerotusmuuntajaan ei saa kytkeä kuin yhden laitteen kerrallaan turvallisuuden säilyttämiseksi.
Ollila (Somero)

Ollila on kylä ja kyläkeskus Somerolla Varsinais-Suomen maakunnassa. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 169, mikä teki siitä Someron 47 varsinaisesta kylästä väkiluvultaan neljänneksitoista suurimman.

Sijainti ja liikenne

Ollilan lähimpiä naapurikyliä Somerolla ovat Sylvänä etelässä ja Paltta pohjoisessa. Lännessä kylän rajoille ulottuvat Someron Lahden ja Pyölin ja idässä Laitiaisten kulmakunnalla Someron Harjun ja Härkälän kylien alueet. Pohjoisessa kylän takamaihin rajoittuvat Tammelan Torron sekä Jokioisten Vaulammin ja Haapaniemen kylien maat Jokioisten Murronkulman kulmakunnalla. Suhteessa liikenneväyliin kylä sijaitsee Somerolta Jokioisille johtavan kantatien 52 varrella ja idässä sen aluetta koskettaa Somerolta Forssaan johtava seututie 282.

Palvelut ja yhdistystoiminta

1900-luvulla Ollila on ollut kyläkeskus, jonka vaikutusalueeseen ovat kuuluneet viereiset Paltan ja Sylvänän kylät. Kylässä toimi vuodesta 1897 vuoteen 2016 Ollilan koulu. Vielä vuonna 1990 Ollilassa toimi Ylöpirtin postitoimisto Jokioistentien varressa. Postiosoitteena Ollilassa, Sylvänässä ja Paltassa on ollut Ylöpirtti.
Paikallisia yhdistyksiä ovat urheiluseura Ollilan Jyty sekä Ollilan, Sylvänän ja Paltan kylissä toimiva metsästysseura Lammijärven Metsäveikot, jonka omistuksessa on Etappimaja Lammijärven rannalla.

Luonto

Luonnonmaantieteellisesti Ollilan, Sylvänän ja Paltan kylät sijoittuvat Tammelan ylängön suurten suhteellisten korkeuserojen luonnehtimalle reunavyöhykkeelle, jossa luonnonympäristöä hallitsevat saven täyttämät kallioperän murroslaaksot ja näiden väliin jäävät korkeammat kallio- ja moreeniselänteet. Alueen huomattavimmat vesistöt muodostuvat Paimionjoen sivujoen Jaatilanjoen latvahaaroista, jotka noudattelevat saven peittämiä kallioperän murroksia. Alueen suurin järvi on Lammijärvi Ollilan kylässä. Sen rannalla on Someron kaupungin uimaranta ja järven läheisyydessä on myös metsästysseura Lammijärven Metsäveikokkojen kokoontumispaikka Etappimaja.

Historia

Historiallisesti Ollila on ollut samaa jakokuntaa viereisten Sylvänän ja Paltan kylien kanssa 1700-luvun lopulla toimitettuun isoonjakoon asti, ja isonjaon seurauksena kylien alueet muodostavat useita toisiinsa lomittuvia eksklaaveja varsinkin jakokunnan pohjoisosissa lähellä Jokioisten ja Tammelan rajaa.
Ensimmäinen maininta Ollilan kylästä on vuoden 1548 maakirjassa, jota ennen Ollilan talot on luettu viereiseen Sylvänän kylään. Kylän vanha tontti on sijainnut nykyisen Jokioistentien varrella paikalla, jolla vielä nykyäänkin on Ylöpirtin talo. Muut kylän vanhoista kantataloista ovat eri aikoina siirtyneet omille jakolohkoilleen eri puolille kylän vanhojen kotipeltojen ympäristöä.
Sylvänän, Ollilan ja Paltan kylien pohjoisista takamaista muodostuneella Koisthuhdan kulmakunnalla Jokioisten rajalla Ollilan kylässä toimi vuosina 1924–1966 Koisthuhdan koulu. Koulun lopetettua toimintansa vuonna 1966 myös Koisthuhdasta on käyty koulua Ollilassa.
Huhtajärvi (Ylöjärvi)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Kuusijärven–Haukkajoen alueeseen (35.362) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 179,8 metriä mpy.
Vasemmisto yhteen

Vasemmisto yhteen oli suomalainen aatteellinen yhdistys, joka toimi työväenliikkeen vuonna 1918 alkaneen kahtiajaon lopettamiseksi. Järjestön tavoitteena oli SDP:hen ja Vasemmistoliittoon järjestäytyneiden vasemmistovoimien kokoaminen yhteen puolueeseen. VY:n mielestä yhdistymällä olisi voitu luoda ”kiistatta Suomen vaikutusvaltaisin puolue”.
Vasemmisto yhteen perustettiin vuonna 2005. Yhdistyksen kantavia voimia ja perustajia olivat vasemmistoliittolaiset Matti Viialainen (pj.) ja Timo Roppola (vpj.). Sihteerinä toimi Tanja Harjuniemi. Viialainen ja Roppola levittivät alkuvuonna 2005 vasemmistoliittolaisissa ay-piireissä muistiota, jossa ehdotettiin vasemmistopuolueiden yhdistämistä. Vasemmistoliiton johto ei lämmennyt idealle. SAK:n vasemmistoryhmä ilmoitti Viialaisen menettäneen luottamuksensa. Metalliliiton vasemmistoryhmä erotti Roppolan liiton työvaliokunnasta.
Viialainen erosi Vasemmistoliitosta toukokuussa 2006 sen jälkeen, kun Martti Korhonen valittiin puolueen puheenjohtajaksi. Hän piti puheenjohtajavaalia osoituksena takertumisesta menneisyyteen ja äärivasemmistolaisuuteen. Myös Roppola erosi ja liittyi SDP:hen. Viialainen oli eduskuntavaaleissa 2007 SDP:n ehdokkaana mutta hän jäi eduskunnan ulkopuolelle.
Pitkä Poikainlammi

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.367) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 172,3 metriä mpy.
Postivaunut (Lucky Luke -albumi)

Juoni

Wells Fargo & Co. -kuljetusyhtiö on pahoissa vaikeuksissa. Yhtiön postivaunujen kimppuun on hyökätty yhä useammin, joten yhtiö menettää paljon rahaa ja ihmisten luottamuksen. Siksi yhtiö pyytää Lucky Lukea suojaamaan isoa kultalastia kuljettavaa postivaunua sen matkalla Denveristä San Franciscoon. Joukkoon liittyy mitä erikoisimpia matkustajia, ja Lucky Luke on varma, että vaunun kimppuun hyökätään. Monet hyökkäykset torjutaan, ja on myös lähellä, etteivät intiaanit ota heitä vangikseen. Kaiken lisäksi selviää, että matkustajien joukossa on petturi, joka kuitenkin vangitaan myöhemmin. Myöhemmin myös selviää, etteivät postivaunut edes ole kuljettaneetkaan kultaa, vaan pelkkiä kiviä. Koko matkan tarkoituksena oli siis vain osoittaa, että Wells Fargo on todellakin luottamuksen arvoinen.
Rasmus Sundstedt

Ura

Sundstedt aloitti uransa Stockholmsin junioreissa. Sittemmin hän edusti aikuisten tasolla Odelberg/Ingaröta Ruotsin 1- ja 2-divisioonassa. Ruotsin pääsarjassa Superliigassa Sundstedt pelasi ensimmäisen kerran kaudella 2008–2009 Caperio/Täbyn riveissä tehden kauden aikana yli 30 pistettä. Hänet valittiin myös kauden päätteeksi vuoden tulokkaaksi. Heinäkuussa 2012 Sundstedt siirtyi neljän vuoden sopimuksella Storvreta IBK:n riveihin.

Maajoukkueura

Sundstedt pelasi ensimmäisen kerran Ruotsi maajoukkueessa vuonna 2010 ja tuli samana vuonna valituksi maansa MM-kisajoukkueeseen. Kisojen päätteeksi hän oli Ruotsin paras pistemies 17 tehopisteellä. Sundstedt saavutti kisoissa hopeaa, Ruotsin hävittyä loppuottelun Suomelle. Lisäksi hänet valittiin kisojen tähdistöjoukkueeseen.
Sampsa Pellervoinen

Sampsa Pellervoinen on kalevalaisessa runoudessa ja suomalaisessa mytologiassa esiintyvä haltijaolento, joka kylvää maan kasvillisuuden, kaikenlaiset metsät, suot, ahot ja kivikotkin. Alkuperäisissä kansanrunoissa kylvö tapahtuu sammon murusten avulla. Kalevalassa on Elias Lönnrot siirtänyt tapahtumien järjestystä siten, että kylvö tapahtuu jo ennen Sammon takomista. Sampsaa auttaa savolaisen käsityksen mukaan Vennon härkä Uljamoinen, joka kyntää maat ja suot.
Kalevalaisessa kansanperinteessä Sampsa (Karjalassa Sämpsä) on hedelmällisyyden haltija, joka on rituaalisesti herätettävä joka kevät. Erityisesti Inkerissä eläneestä Sampsan herätys -runoelmasta on olemassa erilaisia versioita. Runoa on esitetty tai näytelty kesä-heinäkuun vaihteessa Ukon vakka-juhlien tienoilla. Runossa etsitään Sampsan herättäjää, jotta tämä nousisi kastelemaan kasveja ja hedelmöittämään peltoja.
Sampsan herättäjinä esiintyvät yleensä talvityttö, kevättyttö ja kesätyttö, joista vasta viimeksi mainittu onnistuu saamaan Sampsan ylös vuoteeltaan pellolta (metsästä, saaresta). Toisissa runoissa Sampsan hahmo näyttää liittyneen välittömästi vanhaan hedelmällisyyskulttiin, sillä hänen kerrotaan maanneen rituaalisesti sisarensa tai äitinsä ("emintimensä") ennen kylvämistyötään.
Kaarle Krohn näki Sampsan hahmon rinnastuvat skandinaavisiin viljavuuden jumaliin Freyriin ja Njordiin. Matti Kuusi viittaa Sampsan yhteydessä jopa mahdollisiin alkukantaisiin seksuaaliriitteihin. Heikki Kirkinen taas katsoi Sampsan kulttiin sekoittuneen bysanttilaisia aineksia. Hänen mukaansa Sampsan nimi polveutui ortodoksisen kirkon pyhästä Sampsonista, "vieraiden vastaanottajasta". Englantilainen Raymond Chambers on kiinnittänyt huomiota Sampsa Pellervoisen ja muinaisenglantilaisessa Beowulf-runoelmassa esiintyvän myyttisen hedelmällisyydenhaltija Scyld Scefingin mahdolliseen yhteyteen.
Sampsaan on yhdistetty myös Inkerin ja Karjalan sämpsykkä eli sämpsäheinä, joka oli kevään ensimmäisiä kasveja.
Lentopallo kesäolympialaisissa 2020 – naisten turnaus

Karsinnat

Olympiaturnaukseen pääsee 12 maata. Isäntämaa Japani pääsee turnaukseen ilman karsintoja. Kuusi maata valitaan kuuden erillisen kansainvälisen karsintaturnauksen kautta. Nämä pelataan 9. – 11. elokuuta 2019. Jokaiseen turnaukseen osallistuu neljä maata. Kansainvälisiin karsintaturnauksiin valitaan 24 FIVB:n rankingin parasta maata, jotka eivät ole jo saaneet paikkaa olympiaturnauksessa. Viisi viimeistä paikkaa jaetaan viidessä alueellisessa karsintaturnauksessa. Alueet ovat Aasia, Afrikka, Eurooppa, Etelä-Amerikka ja Pohjois- ja Keski-Amerikka. Alueelliset turnaukset pidetään 6. – 12. tammikuuta 2020.
Ante Rebić

Ante Rebić (s. 21. syyskuuta 1993 Split) on kroatialainen jalkapalloilija, joka edustaa Serie A:ssa pelaavaa AC Milania lainalla saksalaisseura Eintracht Frankfurtista. Hän on kotimaansa ja Saksan lisäksi pelannut aiemminkin Italiassa ja edustanut tuolloin Fiorentinaa ja Hellas Veronaa. Rebić on pelipaikaltaan hyökkääjä. 
Rebić valittiin Kroatian maajoukkueeseen vuoden 2014 ja 2018 MM-kilpailuihin. Hän teki jälkimmäisissä kisoissa 1-0-maalin Argentiinaa vastaan ja pelasi myös finaalissa Ranskaa vastaan.