U-864

Valmistus

Alus tilattiin 5. kesäkuuta 1941 AG Weseriltä Bremenistä. Sen köli laskettiin 15. lokakuuta 1942 telakkanumerolla 1070 ja alus laskettiin vesille 12. elokuuta 1943. Alus valmistui 9. joulukuuta 1943.

Palvelus

Alus aloitti 9. joulukuuta 1943 koulutuksessa 4. laivueessa päällikkönään Ralf-Reimar Wolfram. Koulutuksen päätyttyä 31. lokakuuta 1944 se siirrettiin seuraavana päivänä operatiivisia tehtäviä varten 33. laivueeseen.

Operaatio Caesar

Joulukuussa 1944 Kielin satamassa lastattiin satoja puulaatikoita U-864:ään. Kapteeni Ralf-Reimar Wolfram sai käskyn viedä lasti ja 73 hengen miehistö vihollisen linjojen läpi Malesian Penangiin. Tavoitteena oli auttaa Japania saamaan ilmaherruus Tyynellämerellä, jolloin Yhdysvallat joutuisi vähentämään joukkojaan Saksan-vastaisilta rintamilta. Sen vuoksi lasti oli huippusalainen ja tärkeä, eikä vieläkään tiedetä lastin tarkkaa koostumusta. U-864 lähti matkaan 5. joulukuuta 1944. Se pyrki kiertämään Britteinsaarten ympäri välttääkseen vihollisen uhkaa. Veneelle sattui kuitenkin 29. joulukuuta pieni haveri, kun köli osui pohjaan. Vaurio päätettiin tarkastaa Norjan Bergenissä sukellusvenebunkkeri Brunossa.

Venturer takaa-ajossa

Britit sieppasivat radioviestit asiasta, ja sukellusvenebunkkeria vastaan iskettiin ilmapommituksella. Bunkkeri vahingoittui, mutta U-864 ei juuri saanut lisävaurioita. Telakan lähelle asettui 2. helmikuuta 1945 väijyksiin brittiläinen sukellusvene HMS Venturer, jonka kapteenina oli James Launders. Tällöin saksalaisalus oli ollut telakalla kuukauden. Se lähti matkaan 6. helmikuuta brittialuksen havaitsematta. Launders kuitenkin päätteli sen olevan jo merellä, ja pyrki pääsemään sen jäljille kuuntelulaitteen eli hydrofonin avulla.
Saksalaisalus joutui taas teknisiin vaikeuksiin 8. helmikuuta klo 5.20, kun yksi sen moottoreista rikkoutui. Launders kuuli hydrofonilla ääntä, jossa moottori vuoroin käynnistyi ja vuoroin sammui. Kumpikin alus oli sukelluksissa ja liikkeellä, mutta ne nostivat periskooppinsa hyvin lähellä toisiaan. Launders toivoi, että vihollinen nousisi pintaan, jotta sen voisi torpedoida. Näin ei käynyt, eikä sukelluksissa olevaa alusta ollut koskaan torpedoitu. Launders laski vihollisen oletetun reitin ja päätti ampua kaikki 4 torpedoaan sen reitille.

Upotus

Saksalaisalus kuuli omalla hydrofonillaan torpedon äänen. Kapteeni Wolfram määräsi aluksensa kääntymään. Vesikuuntelu paljasti, että ensimmäinen torpedo meni ohi, mutta että kolme muuta oli tulossa kohti. Wolfram määräsi aluksensa sukeltamaan. Launders oli ennakoinut tämän ja suunnannut neljännen torpedon sen mukaan. Neljäs torpedo osui keskelle aluksen runkoa. Vene repeytyi kahtia, upposi ja vei koko miehistön syvyyksiin.

Saksan reaktio

Natsit yrittivät paikata tappion lähettämällä samantapaisen lastin Japaniin maaliskuussa 1945 sukellusvene U-234:llä. Saksan antautuessa 8. toukokuuta 1945 se oli vielä matkalla, ja alus sai käskyn antautua lähimmässä liittoutuneiden satamassa. Tämä tapahtui Portsmouthissa Yhdysvalloissa. Aluksessa olleet japanilaiset tekivät itsemurhan. Sukellusveneessä oli lastina ydinpommin valmistamiseen soveltuvaa uraanioksidia.

Nosto-operaatio

Norjan valtio ilmoitti vuonna 2009 nostavansa veneen ympäristösyistä. Hylyssä on 65–67 tonnia metallista elohopeaa pakattuna säiliöihin, joista nestemäistä elohopeaa vuotaa mereen arviolta useita kiloja vuodessa ja uhkaa saastuttaa merta. Nosto-operaation suorittajaksi kaavailtiin hollantilaista Mammoet-yhtiötä, joka nosti myös Kursk-sukellusveneen vuonna 2000. Nostotöiden valmistelun yhteydessä aivan lähistöltä 250 m:n syvyydestä löytyi huhtikuussa 1945 uponnut natsien sukellusvene U-486. Brittiläinen sukellusvene torpedoi U-486:n pian sen jälkeen, kun se oli lähtenyt Bergenistä. Se katkesi kahtia, eikä kukaan sen 48:sta miehistön jäsenestä pelastunut. Veneen ulkokuori on pinnoitettu synteettisellä kumilla, jotta sen näkyvyys tutkassa olisi vähentynyt. Kun U-864:n nostohanke ei kuitenkaan koskaan edennyt toteutukseen, vuonna 2018 Norjan hallitus päätti rannikkovartioston suosituksen mukaisesti aloittaa valmistelut sukellusveneen ja sen elohopealastin hautaamiseksi merenpohjaan sora- ja hiekkapeitteen alle. Sorahaudan on tarkoitus valmistua vuonna 2020. Luonnonsuojelijat epäilevät ratkaisun turvallisuutta.