google/wiki40b huggingface dataset:
Fjodor Sologub

Fjodor Sologub (ven. Фёдор Сологу́б, oikealta nimeltään Fjodor Kuzmitš Teternikov, Фёдор Кузьми́ч Тете́рников; 1. maaliskuuta 1863 Pietari – 5. joulukuuta 1927 Leningrad) oli venäläinen kirjailija.
Fjodor Sologubin isä oli tilanomistajan avioton poika, joka maaorjuuden lakkauttamisen jälkeen työskenteli Pietarissa räätälinä. Isän kuoltua äiti meni virkamiesperheeseen palvelijaksi. Lapsena Sologub luki paljon ja suoritti koulun jälkeen opettajainstituutin. Yhdeksäntoistavuotiaana hän otti äitinsä ja sisarensa mukaansa ja lähti opettamaan matematiikkaa Kresttsyyn, Velikije Lukiiin ja Vytegraan. Vuosina 1892–1907 Sologub toimi opettajana ja koulutarkastajana Pietarissa.
Sologub julkaisi ensimmäiset runonsa vuonna 1884, mutta hänen kirjailijanuransa alkoi varsinaisesti 1890-luvulla. Hän julkaisi runoja, kirjallisuuskritiikkiä ja artikkeleita Severnyi vestnikissä ja muissa pietarilaisissa lehdissä. Vuonna 1896 ilmestyivät maaseudun opettajaelämästä kertova romaani Tjažolyje sny (”Raskaita unia”), runokoelma Stihi (”Runoja”) sekä kertomus- ja runokokoelma Teni (”Varjoja”). Sologubin merkittävin teos on vuonna 1905 ilmestynyt romaani Riivattu (Melki bes), joka kuvaa groteskisti maaseutukaupungin pikkuporvarillista elämää. Samaa teemaa jatkoi trilogia Tvorimaja legenda (”Luotu legenda”, 1914). Sen skandaalimainen menestys perustui eroottisiin kuvauksiin, jotka kritiikki yksimielisesti tuomitsi. Ensimmäisen maailmansodan aattona Sologub kirjoitti myös suosittuja näytelmiä.
Sodan aikana kirjailija sepitti yltiöisänmaallisia runoja, jotka vähensivät hänen suosiotaan. Sologub suhtautui innostuneesti helmikuun vallankumouksen, mutta tuomitsi jyrkästi bolševikkien vallankaappauksen. 1920-luvun alussa hän julkaisi useita runokoelmia, jotka jäivät täysin vaille huomiota. Kirjailijavaimonsa Anastasija Tšebotarevskajan kanssa Sologub toimi myös kääntäjänä.
Sologub kuului symbolistien vanhempaan sukupolveen, mutta hänen tuotannossaan on myös eurooppalaisen dekadenssin vaikutusta. Sen ominaispiirteitä ovat omaelämäkerrallisuus, psykologismi ja filosofisten ongelmien käsittely.
Suurstrategia

Suurstrategia (engl. grand strategy) on angloamerikkalainen termi, jolla kuvataan valtion tai valtioliittouman ylimmällä tasolla muodostettavaa sotilaallisen voimankäytön periaatetta. Suomessa ja useissa muissakin maissa strategialla tarkoitetaan samaa asiaa. Ero johtuu angloamerikkalaisesta taksonomiasta, jonka mukaan sotilaallisen voimankäytön tasot ovat taktiikka ja strategia, siinä missä se on monissa maissa taktiikka, operaatiotaito ja strategia. Puuttuva käsite operaatiotaito on siis korvattu strategialla ja strategia suurstrategialla. 
Nykyään myös Yhdysvalloissa ja niin edelleen käytetään käsitettä operaatiotaito (engl. operational art). Käsite suurstrategia kuitenkin elää, koska se esiintyy joissakin valtio-opin ja kansainvälisen politiikan klassikkoteoksissa, joista sen sitten opiskelijat kääntävät suurstrategiaksi.
Asiaa ei selkeytä se, että jotkin teoreetikot kuten Edward Luttwak käyttävät viisiportaista jaottelua (taistelutekniikka, taktiikka, operaatiotaso, näyttämöstrategia ja suurstrategia). Edelleen käytetään myös ilmaisua doktriini tai sotilasdoktriini. Tällaisia hieman monitulkintaisia käsitteitä käytettäessä voidaan käyttää selventävää viitettä tyyliin: "... suurstrategisella (ks. Luttwak 1963) tasolla..."
Kuolonkankeus

Kuolonkankeus (lat. rigor mortis) tarkoittaa ruumiin jäykistymistä kuolemisen jälkeen. Se on yksi merkittävimmistä kuoleman merkeistä (latinan mors (gen.mortis), kuolema). Sen aiheuttaa lihaksissa tapahtuva kemikaalitasapainon muunnos kuoleman jälkeen. Siinä lihakset tulevat koviksi (latinan rigor), jolloin niitä on vaikeaa tai mahdotonta liikuttaa. Käytännössä ihmisruumiilla on "kuuden tunnin nyrkkisääntö" eli kuolonkankeus alkaa ilmestyä ensimmäisen kuuden tunnin aikana, kehittyy täydelliseksi seuraavan kuuden tunnin aikana, pysyy seuraavat 12 tuntia ja alkaa hävitä seuraavan 12 tunnin aikana.

Mekanismi

Kankeus tulee ensin esille pienten lihasten ympäröimiin niveliin ja leviää sitten muualle. Lämmin ympäristö nopeuttaa ja vastaavasti kylmä hidastaa kankeuden kehittymistä. Kuolonkankeutta ei tule sekoittaa jäätymisen aiheuttamiin muutoksiin. Kuolonkankeuden lihasjännitystila vastaa normaalissa lihastyössä syntyvää jännitystä. Normaalissa lihaksessa ATP pitää lihassyiden aktiini- ja myosiini-proteiinit erossa toisistaan. Kuolonkankeus alkaa, kun lihassolut ovat käyttäneet ATP-varastonsa loppuun ja kun aktiini ja myosiini liittyvät yhteen muodostaen aktomyosiinia. Tällöin lihakset asettuvat kuolonkankeuteen (sama ilmiö tapahtuu rankan harjoittelun jälkeen, jolloin lihaksissa ei ole enää energiaa antavaa ATP:tä ja lihakset ovat kovina). Lihasten pH on normaalisti 5,9–6,0, kun kankeus alkaa. Tämän jälkeen lihasten pH laskee hitaasti noin arvoon 5,5 (maitohapon muodostuminen), jolloin lihaksissa vapautuu proteiineja pilkkovaa entsyymiä. Entsyymi pilkkoo aktomyosiinia aiheuttaen kuolonkankeuden laukeamisen.

Eläimillä

Kuolonkankeus tulee kaikille eläimille, myös kaloille. Sillä on merkitystä varsinkin, kun lihaa ja kalaa valmistetaan ihmisravinnoksi. Teurastettuja ruhoja riiputetaan, kunnes kuolonkankeus on ohi. Vasta tämän jälkeen lihaa voi alkaa valmistaa elintarvikkeiksi. Riiputus nopeuttaa kankeuden laukeamista venytyksen ansiosta. Kaloilla kuolonkankeus kestää vain muutaman tunnin, esimerkiksi juuri pyydettyjä lohikaloja kannattaa riiputtaa 1–2 tuntia ennen ruoaksi valmistamista. Kuolonkankeus heikentää oleellisesti lihan leikattavuutta ja huonontaa kankeana paistetun kalan mureutta ja makua.
Kwamena Brace

Pelaajaura

Kausi 2006–2007 oli Kwamena Bracelle ensimmäinen kausi miesten kansallisissa sarjoissa. Hän pelasi tuolloin syyskaudella I-divisioonaa 13 ottelua Tapiolan Hongan joukkueessa 5,5 pisteen keskiarvolla ja kevätkaudella kuusi ottelua Rekolan Urheilijoiden I-divisioonajoukkueessa 9,7 pisteen keskiarvolla.
Kaudeksi 2007–2008 Brace siirtyi Korisliigaan nousseen Kauhajoen Karhun riveihin. Hän teki Korisliigan tulokaskaudellaan koreja 4,4 pisteen keskiarvolla pelaamissaan 35 ottelussa. Marraskuussa 2007 hän teki pääsarjatason piste-ennätyksekseen 18 pistettä UU-Korihaita vastaan. Kauden päätteeksi Bracen edustama Karhu putosi suoraan takaisin I-divisioonaan.
Kaudella 2008–2009 Brace jatkoi pelaamistaan I-divisioonaan pudonneessa Karhussa. Hän pelasi runkosarjan 20 ottelua 10,3 pisteen ja 4,6 levypallon keskiarvoilla Karhun voittaessa runkosarjan. I-divisioonan pudotuspelit päättyivät Karhun voittoon ja joukkueen suoraan nousuun Korisliigaan. Brace teki pudotuspeleissä koreja 8,3 pisteen keskiarvolla ja otti 5,9 levypalloa ottelua kohti.
Kaudeksi 2009–2010 Brace siirtyi Forssan Koripoikiin. Kahden kauden jälkeen hän siirtyi Kouvoihin kaksivuotisella sopimuksella. Hänet lainattiin kuitenkin kauden alussa Salon Vilppaalle.
Smaragdi

Smaragdi on silikaattimineraali beryllin vihreä värimuunnos. Se on jalokivi ja sitä käytetään korukivenä. Beryllien kemiallinen kaava on Be₃Al₂Si₆O₁₈. Smaragdin vihreä väri aiheutuu pienestä määrästä kromia ja joskus vanadiinia. Sen nimi on peräisin latinan sanasta smaragdus, joka puolestaan tulee kreikan sanasta σμάραγδος (smáragdos). Arvokkaimpien smaragdien väri on puhtaan ruohon vihreä, mutta täysin puhtaat ja virheettömät smaragdit ovat harvinaisia. Oikean värinen sulkeumia täynnä oleva kivikin on arvokkaampi kuin puhdas mutta haalea kivi.

Esiintyminen

Smaragdia löytyy yleensä metamorforfisista kivistä. Varhaisimmin sitä löydettiin Egyptistä. Nyttemmin smaragdia on löydetty myös Kolumbiasta, Venäjältä, Etelä-Afrikasta, Nigeriasta, Ghanasta, Tansaniasta, Namibiasta, Pakistanista, Afganistanista ja Suomesta.
Suomen suurin smaragdi on löydetty 1970-luvun lopulla Kauhajoelta. Se löytyi pegmatiitissa. Kiteen pituus on 65 mm ja paksuus kiteen päästä mitattuna 9 mm. Tämä jalokivi tunnistettiin virallisesti smaragdiksi vasta kesällä 2018.

Työstäminen

Smaragdien hiontaan käytetään joskus erityistä smaragdihiontaa, joka on malliltaan porrashiontaa.
Juhani Raudasoja

Johan (Juhani) Vilhelmi Raudasoja (s. 12. elokuuta 1939 Ylivieska) on suomalainen poliitikko. Raudasoja toimi kansanedustajana ajalla 1. lokakuuta 1977 – 25. maaliskuuta 1983 edustaen Vaasan läänin vaalipiiriä ja kuului Sosialidemokraattiseen eduskuntaryhmään. Eduskuntaan hän nousi Vaasan läänin maaherraksi siirtyneen Antti Pohjosen seuraajana. Ennen kansanedustajuuttaan hän toimi asentajana Strömberg Oy:llä Vaasassa vuosina 1962–1971, pääluottamusmiehenä siellä vuosina 1971–1974 ja Metallityöväen liiton piiritoimitsijana Vaasan piirissä vuosina 1975–1977.
Atlanticeagle Shipbuilding

Atlanticeagle Shipbuilding on portugalilainen laivanrakennusyritys.

Historia

Syyskuussa 1944 perustettiin Estaleiros Navais do Mondego, jonka ensimmäinen kalastusalus valmistui 1947. Telakasta muodostui 1950-luvulla Portugalin suurin kalastusalusten valmistaja ja samanaikaisesti se valmisti laivastolle kymmeniä sota-aluksia.
Vuonna 2012 telakan yhtiön johto perusti Atlanticeagle Shipbuilding -yhtiön, joka lunasti aiemman telakan.
Ydintalvi

Asteroidin aiheuttama ydintalvi ja tuho

Halkaisijaltaan kilometrin luokkaa oleva asteroidi aiheuttaa maahan törmätessään ilmastonmuutoksen ja mantereenlaajuisen tuhon. Valtamereen pudotessaan tällainen asteroidi aiheuttaa vielä suuremman tuhon maapalloa kiertävien ja kaikkien mantereiden yli huuhtovien hyökyaaltojen myötä.
Jos asteroidi on halkaisijaltaan suuruusluokkaa kymmenen kilometriä, niin arviolta 70 % kaikesta elämästä tuhoutuu. Tätä kokoluokkaa arvellaan nykyisen Jukatanin niemimaan alueelle 65 miljoonaa vuotta sitten pudonneen Chicxulubin asteroidin olleen. Tämän arvellaan lopettaneen dinosaurusten aikakauden.
Jos asteroidi on halkaisijaltaan noin 20 km, tuhoutuu maapallon elämästä jo yli 90 %. Tällaisen arvellaan mahdollisesti olleen syynä noin 240 miljoonaa vuotta sitten permikauden lopulla tapahtuneeseen suureen sukupuuttoon. Tämä megakatastrofi saattoi auttaa dinosaurusten päätymistä valta-asemaan.
Jo läpimitaltaan noin sata metriä olevan asteroidin iskeytyminen maahan vapauttaa energiaa noin 10–20 megatonnin verran, mikä vastaa tuhatta Hiroshiman atomipommia.
LDL-kolesteroli

LDL (engl. low-density lipoprotein) eli alhaisen tiheyden lipoproteiini viittaa osaan lipoproteiinipartikkeleita, joiden koko vaihtelee halkaisijaltaan 18–25 nm. Lipoproteiinipartikkelit kuljettavat rasvahappomolekyylejä triglyserideinä ja kolesterolia verenkierrossa. LDL on plasman runsain lipoproteiini. Sen tehtävänä on kuljettaa kolesterolia solukalvojen rakennusaineeksi ja steroidihormonien synteesiin. LDL-partikkeleiden kuljettamaa kolesterolia kutsutaan LDL-kolesteroliksi. LDL on maksan tuottama VLDL:n (Very Low Density Lipoprotein) lopputuote. Kukin LDL-partikkeli sisältää yhden apolipoproteiini B-100:n (Apo B-100, 4536 aminohappotähdettä), joka pitää rasvahapot liukoisena vesipitoisessa ympäristössä. Se sisältää myös antioksidatiivisia vitamiineja (E-vitamiineja tai karotenoideja). LDL-kolesterolia kutsutaan usein "pahaksi kolesteroliksi", koska on osoitettu yhteys kohonneen LDL-kolesterolipitoisuuden ja sydän- ja verisuonitautien, kuten ateroskleroosin, välillä.
Hernandiaceae

Tuntomerkit

Hernandiaceae käsittää puu- ja liaanilajeja, joiden nivelten sisärakenteessa näkyy yksi lehtiaukko keskuslieriössä ja siitä lähtevät 3-9 johtojännettä, jotka kulkevat lehteen. Lehdet ovat enemmän tai vähemmän kourasuonisia. Kukat ovat hyvin vaihtelevia, tavallisesti neli- tai viisilukuisia, harvoin kolmilukuisia. Kehälehtiä on kolmesta kymmeneen, heteitä tavallisesti kolmesta viiteen, harvoin kuusi tai seitsemän. Kukass on tavallisesti mesiäinen. Sikiäin on kehänalainen, luotti kilpimäinen. Hedelmä on kuiva, joskus samara.
Heimo on kooltaan pieni, mutta jo kasvullisilta osiltaan melkoisen monimuotoinen. Hernandia-lajit ovat puita, Illigera-lajit kiipeileviä köynnöksiä, joiden lehdet ovat sormilehdykkäisiä; ruodit toimivat kiipeilyeliminä ja kiertyvät tuen ympärille; vaikutelma muistuttaa yksisirkkaisia jamsseja (Dioscorea). Sparattanthelium-suvun lajit ovat myös köynnöksiä, mutta ne kiipeilevät varsissa olevien koukkujen avulla.

Levinneisyys

Heimo on levinnyt tropiikkiin.

Luokittelu

Hernandiaceae-heimossa on viisi sukua ja 55 lajia kahteen alaheimoon kuuluvina:
1. Hernandioideae Miquel. Puita, joskus lehtiruotien avulla kiipeileviä köynnöksiä; lehden päällysketossa erityskarvoja; kasvit kukkivat siten, että yksien kukkien ollessa hedevaiheessa toiset ovat emivaiheessa, jonka jälkeen tilanne vaihtuu päinvastaiseksi (heterodikogamia); kukinto on röyhymäinen; ponnet avautuvat läpillä; hedelmävaiheessa kukan tukilehdet tavallisesti laajentuneita. Sukuja kolme, lajeja 44 tropiikissa, erityisesti Madagaskarissa ja Etelä-Aasiassa.
2. Gyrocarpoideae J. H. Balfour. Litokysti-soluja esiintyy; kukinto kaksihaarainen viuhko; kukat hyvin pieniä; kehä yksikiehkurainen. Sukuja kaksi, lajeja kymmenen tropiikissa, erityisesti Amerikassa.
Heimoon kuuluvat suvut Gyrocarpus, Hernandia, Illigera ja Sparattanthelium.
Parkusjärvi (Ylöjärvi)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Parkusjoen alaosan alueeseen (35.342) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,2 metriä mpy.
Hyrkkälä

Hyrkkälä on Hämeenkosken kylä Hollolan ja Asikkalan rajalla. Se muodostaa yhdessä Järvenpään ja Putulan kanssa Putulankulman, mistä tuli Päijät-Hämeen vuoden kylä 2003. Hyrkkälän väestö muodostaa yli puolet Putunkulman väestöstä.
Hyrkkälä sijaitsee Putulasta Koskelle johtavan paikallistie 3171 varrella, missä sijaitsee kiinnostuneille esiteltävä biisonitarha. Myös biisoninlihaa on saatavissa. Paikallistie päättyy Asikkalasta Lammille johtavaan seututie 317:hen.
Hyrkkälän, Järvenpään ja Putulan yhdessä muodostamalla Putulankulmalla järjestetään heinäkuun kolmella ensimmäisellä viikolla kulttuuritapahtuma. Sen järjestää Putulan kirjasto- ja kotiseutuyhdistys, joka pitää yhdistyksen yksityistä kirjastoa entisen kestikievarin talousrakennuksessa Putulassa. Toukokuun viimeisenä viikonloppuna järjestetään kirjaston kirjamyyjäiset seututie 317:n ja Järvenpään tien risteyksen kohdalta pohjoiseen päin entisellä kestikievarilla päin.
Pedro Vázquez Villalobos

Pedro Vázquez Villalobos (s. 16. syyskuuta 1950 Huisquilco) on meksikolainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi San Juan de los Lagosin hiippakuntaan 15. huhtikuuta 1975 ja nimitettiin Puerto Escondidon hiippakunnan johtoon 31. lokakuuta 2012. Piispaksi vihkiminen seurasi 30. tammikuuta 2013. Pääkonsekraattorina toimi Juan Sandoval Íñiguez, jota avustivat José Luis Chávez Botello ja Felipe Salazar Villagrana.
Lale Andersen

Lale Andersen (alkuperäiseltä nimeltään Liese-Lotte Helene Berta Bunnenberg) (23. maaliskuuta 1905 Bremerhaven, Saksa – 29. elokuuta 1972 Wien, Itävalta) oli saksalainen laulaja ja näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten vuonna 1939 levyttämästään laulusta "Lili Marleen", josta tuli maailmankuulu ympäri maailmaa toisen maailmansodan aikana. Laulu nosti Andersenin Saksan suosituimpien laulajien joukkoon, ja hän levytti lukuisia muitakin ikivihreitä, kuten "Es geht alles vorüber, es geht alles vorbei" (1941). Vuonna 1961 hän edusti Saksaa euroviisuissa kappaleella "Einmal sehen wir uns wieder", mutta sai vain kolme pistettä ja sijoittui vasta 13:nneksi. Tämän lisäksi hän näytteli elämänsä aikana noin kymmenessä elokuvassa. Lale Andersen kuoli sydänkohtaukseen Wienissä vuonna 1972.
Rainer Werner Fassbinderin elokuva Lili Marlene (1981) perustuu löyhästi Andersenin muistelmateokseen Der Himmel hat viele Farben.
Changi

Changi on Singaporen kaupunkivaltion itäisin osa. Alueella sijaitsevat sekä Changin kansainvälinen lentoasema että vankila, jossa toimeenpannaan hirttämällä maassa langetetut kuolemanrangaistukset.
Johan Magnus af Tengström

Johan Magnus af Tengström (5. joulukuuta 1793 Turku – 20. marraskuuta 1856 Helsinki) oli suomalainen eläin- ja kasvitieteilijä. 
Tengströmistä tuli Turun akatemian luonnonhistorian dosentti vuonna 1816 ja museonhoitaja vuonna 1818. Virkaatekevänä luonnonhistorian professorina hän oli vuosina 1824–1825 ja sai professorin arvon 1826. Vuodet 1828–1842 hän toimi Aleksanterin (Helsingin) yliopiston eläintieteen ja kasvitieteen inspehtorina (apulaisena, kaksi viimeistä vuotta vt. professorina). Vuonna 1842 hänet nimitettiin eläintieteen ja kasvitieteen professoriksi Carl Reinhold Sahlbergilta vapautuneeseen virkaan. Tässä virassa hän toimi vuoteen 1847. Hänen seuraajakseen nimitettiin Alexander von Nordmann. Yliopiston kasvitieteellisen puutarhan esimies hän oli vuoteen 1849.
Zvjazda

Zvjazda (valkoven. Звязда) on 9. heinäkuuta 1917 perustettu valkovenäläinen, valkovenäjänkielinen sanomalehti, jota kustantavat Valko-Venäjän parlamentin ylähuone, kansallisneuvosto sekä alahuone, edustajainhuone ja ministerineuvosto. (Valko-Venäjällä hallitusta kutsutaan ministerineuvostoksi.)
Lehti on yksi seitsemästä valkovenäläisestä julkishallinnollisesta sanomalehdestä, joissa Valko-Venäjän presidentinvaalien ehdokkaat 2006 saivat esittää vaaliohjelmansa viidellä konekirjoitussivulla, välilyönnit mukaan lukien enintään 10 000 merkillä, mikäli toivat sen lehden toimitukselle 26. helmikuuta 2006 mennessä.
Rantahaka

Rantahaka on Kotkassa lähellä Haminan rajaa sijaitseva asuinalue. Lähimmät naapurikaupunginosat ovat Kotkan puolella Saksala ja Haminassa Neuvoton. Palveluihin ja alueella toimiviin yrityksiin kuuluvat Hotelli Leikari sekä Kyösti Suutari Oy:n ja V. A. Suutarin puutarhat.

Liikenne

Rantahaassa on osittain Haminan puolella sijaitseva tieliikenteen liittymä, jossa risteävät Helsingin ja Vaalimaan välinen valtatie 7, Helsingin ja Haminan välinen seututie 170 sekä Kotkan keskustan, Kouvolan ja Mikkelin välinen valtatie 15. Kotkan Kyminlinnan ja Rantahaan välillä valtatie 15 kulkee samassa väylässä valtatie 7:n kanssa moottoritienä.
Rantahaan pikavuoropysäkin kautta ajetaan Helsingin, Haminan, Lappeenrannan ja Joensuun välisiä vuoroja, yhteyksiä Kotkasta ja Haminasta Kouvolaan ja Lahteen sekä Kotkan ja Haminan välisiä seutulinjoja.
Kouvolan ja Kotkan sataman väliset taajamajunat pysähtyvät Tavastilan seisakkeella, josta on Rantahakaan noin viisi kilometriä matkaa. Noin 500 metriä Rantahaasta länteen sijaitsee Tavastilan tienhaara eli seututie 170:n ja Tavastilantien risteys, josta on paikallisbussilla yhteys Tavastilan seisakkelle.
Šatsk

Šatsk (ven. Шацк) on kaupunki Rjazanin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Tsnaan laskevan Šatša-joen rannalla 195 kilometriä Rjazanista kaakkoon. Kaupunki on Šatskin piirin keskus. Sen kautta kulkee Moskovan jaSamaran välinen M5-valtatie. Asukkaita on 8 700 henkeä (vuonna 2008).
Vuonna 1552 paikkakunnalle rakennettiin Moskovan Venäjän eteläinen rajalinnoitus. Vuonna 1774 asukkaat osallistuivat Jemeljan Pugatšovin talonpoikaiskapinaan. Vuonna 1779 Šatskista tuli kaupunki ja Tambovin lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. 1700–1800-luvuilla se oli kaupan ja käsityöläisammattien keskus. Nykyään kaupungissa on elintarviketeollisuutta ja ompelimo.
Akkusatorinen menetelmä

Akkusatorinen menetelmä eli syyttämismenetelmä tarkoittaa rikosoikeudenkäynnin järjestämistä siten, että yleisellä syyttäjällä on aloite oikeudenkäynnin aloittamiseen (syytteen nostamiseen) ja velvollisuus esittää syytteen tueksi tarvittavat todisteet.
Akkusatorisessa prosessissa molemmat osapuolet (syyttäjä ja syytetty) ovat tasavertaisia ja tuomioistuimen tehtävänä on selvittää, pitääkö esitetty syyte paikkaansa. Asiaa ratkaistessaan tuomioistuin on sidottu oikeudenkäynnissä esitettyihin todisteisiin ja syytteeseen, mitä kutsutaan syytesidonnaisuuden periaatteeksi. 
Akkusatorista prosessia käytettiin jo roomalaisessa oikeudessa. Keskiajalla se korvautui inkvisitorisella prosessilla, kunnes 1700-luvulta alkaen palattiin takaisin akkusatoriseen menetelmään.
Paltaniemi

Paltaniemi on kylä, taajama ja niemi Kajaanissa Oulujärven rannalla. Taajaman väkiluku vuonna 2005 oli 390 ja pinta-ala 3,8 km², josta vettä 0,2 km².
Paltaniemi on kuuluisa puisesta kuvakirkostaan, Eino Leinon talosta sekä hyvin matalasta ja hiekkapohjaisesta uimarannastaan. Paltaniemeltä löytyy myös Paltaniemen koulu (nyk. kyläyhdistyksen käytössä) ja siihen liittyvä koulu­museo­aitta, Valon kappeli, Paltaniemen pappila sekä  Kajaanin lentoasema.
Paltaniemi kuului vuoteen 1954 asti Paltamon kuntaan, jolloin se liitettiin tuolloiseen Kajaanin maalaiskuntaan. Paltaniemellä sijaitsi Paltamon ensimmäinen kirkonkylä. Myöhemmin kirkonkylä siirtyi Kiehimänjoen suulle, valtatien 22 ja kantatien 78 risteykseen.
Zalando

Zalando on saksalainen yritys, joka on erikoistunut kenkien, vaatteiden sekä muiden muoti- ja lifestyle-tuotteiden verkkomyyntiin. 
Robert Gentz ja David Schneider perustivat Zalandon Berliinissä vuonna 2008. Yrityksen pääkonttori sijaitsee edelleen Berliinissä. Zalando on laajentanut toimintaansa 14:ään Euroopan valtioon. Zalando toimii Alankomaissa, Belgiassa, Isossa-Britanniassa, Espanjassa, Italiassa, Itävallassa, Norjassa, Puolassa, Ranskassa, Ruotsissa, Saksassa, Suomessa, Sveitsissä ja Tanskassa. 
Zalandon vahvuutena on valtava valikoima. Yhtiöllä on Saksassa yli 100 000 neliön keskusvarasto. Zalandon mukaan onnistuminen verkkokaupassa edellyttää tarkkaa näkemystä omista tavoitteista. On päätettävä ajoissa, millaisia kohderyhmiä ja liikevaihtoja tavoitellaan.
Yhtiön suurin omistaja on ruotsalainen pääomasijoittajayhtiö Kinnevik, joka omistaa 37,5 prosenttia Zalandon osakkeista. Vuonna 2012 Zalandon liikevaihto oli 1,15 miljardia euroa, joka oli kaksinkertaisesti edelliseen vuoteen verrattuna. Vuonna 2013 liikevaihto kasvoi edellisvuodesta 52 prosenttia ollen noin 1,8 miljardia euroa, mutta yritys teki edelleen 120 miljoonaa euroa tappiota.  Liikevaihto vuonna 2018 oli 5,388 miljardia euroa. 
Zalandon tuotepalautuksista 0,05 % menee jätteeksi.
Jean Gabriel Tjaeder

Jean Gabriel Tjaeder, alun perin Tjäder, (23. toukokuuta 1760 Turku – 24. marraskuuta 1815 Turku) oli suomalainen kauppias. Hän sai kauppaneuvoksen arvon 1810. Hänellä oli Turussa kauppa- ja laivanvarustusliike. Hän vaikutti siihen, että Turussa avattiin diskonttolaitos 1806, ja toimi sen johdossa. Hänet valittiin vuonna 1808 Turun läänin kaupunkien edustajaksi Suomen lähetystöön, joka matkusti Pietariin tapaamaan keisari Aleksanteri I:ä. Hän oli myös vaikuttamassa Suomen talousseuran perustamiseen.
Filee

Filee eli file (ransk. filet) on teuraseläimen luuton selkäliha eli ruoanvalmistuksen kannalta ruhon paras osa. Tavallisimpia ovat naudan, sian ja lampaan ruhosta saadut lihat, joista selkärangan puoleisesta osasta käytetään nimitystä ulkofilee ja kyljen puoleisesta osasta sisäfilee. Parhaina pihveinä pidetään naudan sisäfileestä leikattuja lihakappaleita, kun taas ulkofileetä käytetään esimerkiksi pataruokien aineksena. Fileetä ja ohueksi nuijittua fileen viipaletta nimitetään toisinaan seläkkeeksi, ja nimitystä selys käytetään sisä- tai ulkofileestä leikatusta lihaviipaleesta. Parifilee on naudan selästä tai sian kyljysselästä leikattu viipale, jossa on sekä sisä- että ulkofilee. Siitä valmistetaan esimerkiksi T-luupihvi. Fileeselkä tarkoittaa naudan, vasikan ja poron selän takaosasta eli ruhon parhaasta osasta leikattua lihaa. Käsitteellä tarkoitetaan sekä sisä- että ulkofileetä. Tavallisesti se kypsennetään pihveiksi paistinpannulla tai grillissä tai paistiksi uunissa, jolloin voidaan valmistaa esimerkiksi paahtofilee tai vasikansatula. Sian ja lampaan ruhosta vastaavasta kohdasta saatua lihaa ei nimitetä fileeseläksi vaan kyljysseläksi ja lampaasta saatua lihaa myös satulaksi.
Nimitystä filee käytetään myös broilerin tai kalkkunan rinnasta saadusta lihasta. Kalafilee tarkoittaa ruodotonta kalanpuolikasta, joka on viilletty irti selkäruodosta kalan pitkittäissuuntaan.
Teurastetun eläimen perusteella käytetään nimityksiä ahvenfilee, broilerifilee, hirvenfilee, häränfilee, jänisfilee, kalafilee, kalkkunafilee, kanafilee, karitsanfilee, kirjolohifilee, lampaanfilee, lohifilee, makrillifilee, naudanfilee, peuranfilee, porofilee, porsaanfilee, riistafilee, sianfilee, siikafilee, silakkafilee, sillifilee, tonnikalafilee, vasikanfilee ja niin edelleen.