google/wiki40b huggingface dataset:
Deinarkhos

Deinarkhos (muinaiskreikaksi Δείναρχος) (n. 361–292 eaa.) oli viimeinen kymmenestä attikalaisesta puhujasta.
Deinarkhos syntyi Korintissa Sostratoksen pojaksi, mutta siirtyi jo nuorena Ateenaan ja Theofrastoksen oppilaaksi. Metoikkina hän ei voinut toimia itse puhujana, mutta hän kirjoitti puheita muille ja toimi logografina. Hänen kukoistuskautensa ajoittui Demetrios Faleronlaisen hallintokaudelle.
Demetrioksen karkottamisen jälkeen Demetrios I:n palautettua demokratian Deinarkhos joutui makedonialaissympatioidensa vuoksi pakenemaan henkensä uhalla Khalkiiseen Euboiaan maanpakoon. Ystävänsä Theofrastoksen avustuksella Deinarkhos pääsi palaamaan takaisin Ateenaan noin vuonna 292 eaa., jossa hän puolisokeana ja ystävänsä ryöstämänä kuoli yli 70-vuotiaana.
Näsinsilta

Sillan käyttö

Sillan yli kulki Tampereen keskustan pohjoispuolinen ohikulkutie, joka oli osa valtatietä 12. Tampereella valtatien nimenä oli Mustalahden risteyksen länsipuolella Paasikiventie ja itäpuolella, missä Näsinsillatkin sijaitsevat, Kekkosentie. Ohikulkuliikenne silloilla loppui 15. marraskuuta 2016, jolloin liikenne siirtyi vastavalmistuneeseen rantatunneliin.
Liikenteen loppumisen jälkeen siltoja on käytetty Ranta-Tampellan rakentajien työmaaliikenteeseen sekä kevyenliikenteen väylänä. Ranta-Tampellan katuverkon rakentumisen yhteydessä eteläinen silta otetaan osaksi Tampereen kaupungin katuverkkoa, todennäköisesti vuonna 2019. Pohjoisen sillan käytölle ei ole vielä valmista suunnitelmaa.
Merete Söderhjelm

Adele Ester Merete Söderhjelm (oik. Grönlund; 24. elokuuta 1910 Viipuri – 26. joulukuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen pianotaiteilija. Hän ansioitui erityisesti modernien pianokonserttojen esittäjänä. Hän esiintyi kotimaan lisäksi Keski-Euroopassa ja Pohjoismaissa ja opetti Sibelius-Akatemiassa vuosina 1964–1980.
Merete Söderhjelmin isä oli hovioikeudenneuvos Karl Harald Söderhjelm. Hänen puolisonsa oli lääkäri Lars Grönlund.
Clactonin kulttuuri

Clactonin kulttuuri oli varhainen kivikautinen kulttuuri noin 540-230 000 vuotta sitten Englannissa. Clactonin työkalut olivat homo erectusin tekemiä, eivät modernin ihmisen.
Kulttuuri on nimitetty Essexissä sijaitsevan Clacton-on-Sea -kaupungin mukaan, missä Samuel Hazzledean Warren vuonna 1911 teki 300 000 vuotta vanhoja löytöjä, muun muassa piikivestä tehtyjä työkaluja. Samanlaisia löytöjä on tehty muun muassa Kentissa ja Suffolkissa; niitä muistuttavia löytöjä on tehty eri puolilla Pohjois-Eurooppaa.
Guassi

Guassi eli peiteväri on läpikuultamaton vesiväri, jonka peittävä ominaisuus syntyy läpikuultavaa vesiväriä karkeammasta värijauheesta ja väriin lisätystä valkoisesta pigmentistä, esimerkiksi liidusta: sideaineena guassissa käytetään arabikumia.
Vesiväreistä poiketen guasseilla voi työskennellä tummasta vaaleaan, eli maalata ensin tummilla väreillä ja sitten lisätä vaaleampia kohtia. Guassi muistuttaa temperaa, mutta myös hyvin ohuella värillä tehtynä pastellimaalausta. Guassiväri on hyvä tehoste vesivärimaalauksessa. Paperin lisäksi hyvä maalauspohja on esimerkiksi silkki. Guassivärejä käytetään erityisesti tarkkuutta vaativien aiheiden maalaamiseen. Vedellä ohennettuna niitä voi käyttää myös retussiruiskuissa.
Toukokuun taika

Arvostelut

Aikalaisarvioissa Uuden Suomen kriitikko kirjoitti elokuvasta: "Toukokuun taika ei pyydä olla muuta kuin puolentoista tunnin hupia ja rattoa. - - Koko juttu on vallan naiivi ja viaton, eikä suinkaan vaadi katsojaltaan mitään älyllisiä voimainponnistuksia. Siinä on koko ajan jotain reipasta ja sympaattista, mikä varmaankin on suurelta osaltaan Ville Salmisen kiinnostuneen ohjauksen ansiota." Helsingin Sanomien kriitikon mielestä elokuvasta puuttui keveys ja sen tahti oli liian hidas.
Myöhemmän televisioesityksen yhteydessä elokuvan käsikirjoitusta on pidetty valjuna ja itse elokuvan peruskosketusta naiivina ja sievistelevänä.
Opiskelijalaulu

Opiskelijalaulu on ylioppilaspiirien illanistujaisissa laulettava laulu, joka kertoo opiskelusta, yliopisto-opiskelijaelämästä tai muutoin sopii tilanteeseen. Monilla opiskelijajärjestöillä on yleensä virallinen laulukirja, jossa ovat yhteisön tärkeimmät laulut, mutta myös kirjoihin merkitsemättömiä lauluja lauletaan.

Isänmaalliset laulut

Isänmaalliset laulut ovat edelleenkin tärkeä osa ylioppilaslauluperinnettä. Isänmaallisiin lauluihin kuuluvat myös sotilaalliset laulut ja maakuntalaulut. Sotilaallisten laulujen historiallinen asema opiskelijoiden laulukirjoissa johtuu siitä, että ylioppilaista suuri osa on asevelvollisuutensa käyneitä miehiä.

Juomalauluja

Juomalaulut kuuluvat osana opiskelijalauluihin. Juomalaulut voidaan jakaa nautittavien juomien mukaan. Snapsilauluja lauletaan usein paljon, sillä ne ovat lyhyitä ja reippaita, usein laajalti tunnettuja ja helppoja oppia. Viini- ja olutlaulut ovat pidempiä, koska nautittavaa juomaakin on enemmän. Joskus myös laulunaihe on yksinkertaisesti vesi: Aqua vera – lauletaanpas vedestä.
Juomalauluihin liittyvät myös juomaleikit, joissa laulun aikana voidaan liikkua, kuten nousta tuolille tai taputtaa käsiä tahdin mukaan.

Käännöslaulut

Käännöslaulut ovat suosittuja kappaleita, joihin on sanoitettu uudet sanat. Joskus tapana on myös ex tempore keksiä uusia sanoja lauluihin ilman ennakkosuunnittelua. Perinteinen esimerkki käännöslaulusta on teekkarien suosima Lauletaanpas vedestä, joka lauletaan saksalaisen kansanlaulun Alle Vögel sind schon da sävelellä.

Teekkarilaulut

Teekkarilaulut juontavat juurensa tekniikan ylioppilaiden keskuuteen. Teekkarilauluista kuvastuu hyvä yhteishenki ja aktiivinen laulukulttuuri. Teekkarilauluja voivat olla teekkarien itsensä sepittämät sävellykset ja sanoitukset, juomalaulukilpailujen aikaansaannokset ja muut elämään jääneet käännökset jostain tunnetuista kappaleista. Tuttujen laulujen uudelleen sanoittaminen on aina kuulunut teekkarilaulujen syntyhistoriaan.
”Ikuisen teekkarin laulu” on yksi vanhimpia teekkarilauluja, joka on vieläkin suosittu. Kappaleen melodia on karjalaisesta kansanlaulusta ”Kun minä kotoani läksin.” Teekkarisanat on riimitelty joskus 1920-luvulla. Teekkariylioppilaskunnat ovat puolestaan antaneet virallisen aseman Teekkarihymnille, jonka sanat ovat väännös 1910-luvulla suositusta kupletista.

Tutustumislaulut

Tutustumislauluja ovat yksinkertaiset kappaleet sekä sanoiltaan, että säveleltään, joihin kaikki voivat osallistua. Laulujen tavoitteena on tutustuttaa kaikki toisiinsa. Tyypillisiä esimerkkejä ovat "Ken on syntynyt tammikuussa" muunnelmineen ja 1990-luvun lopulla syntynyt Homonaama-laulu.

Ylioppilaslaulut

Ylioppilaslaulut ovat arvokkaasti esitettäviä lauluja. Ylioppilaslaulut keskiajalta viime vuosikymmeniin käsittelevät opiskelua ja ylistävät yliopistoa, mutta myös nuoruutta ja opiskelijaelämää käsitellään. Ylioppilaslauluja esitetään myös ruotsiksi, saksaksi ja viroksi. Ehdottomasti juhlallisin ylioppilaslaulu on latinankielinen Gaudeamus igitur (Riemuitkaamme, vielä on suonissamme tulta), joka on saanut puolivirallisen aseman yliopistoyhteisön juhlalauluna.
Erja Lahikainen

Erja Helena Lahikainen (s. 21. helmikuuta 1954 Heinola) on suomalainen poliitikko. Lahikainen toimi kansanedustajana vuosina 1991– 1995. hän edusti Mikkelin läänin  vaalipiiriä ja kuului sosialidemokraattiseen eduskuntaryhmään.
Havannapaprika

Kasvatus

Havannapaprika sopii kasvihuoneeseen ja vesiviljelyyn. Se on pitkäikäinen mutta vaativa.

Kasvin ulkonäkö

Havannapaprika on matala ja tuuhea. Lehdet ovat isoja, kiiltäviä ja röpelöpintaisia. Kukka on pieni, keltavihreä. Hedelmän muoto ja väri ovat vaihtelevia.
Jouko Vuolle

Jouko Vuolle on Yleisradion urheilutoimittaja. Urheiluradion juontamisen lisäksi hän on ollut toimittamassa mm. olympiakisakaupunkeja esittelevää Amatöörioppaat-sarjaa sekä edesmenneistä urheilijoista kertovaa sarjaa Kiveen hakatut. Vuolle on myös kirjoittanut lukuisia urheilun tietokirjoja.
Käynnistysmoottori

Käynnistysmoottori (tunnetaan myös nimillä starttimoottori tai startti) on tasavirtamoottori, joka pyörittää polttomoottoria, kunnes se alkaa pyöriä itse. Tätä tapahtumaa kutsutaan sähköiseksi käynnistämiseksi.

Historia

Sekä ottomoottori että dieselmoottori tarvitsevat ulkopuolista energiaa käynnistyäkseen. Alun perin moottori käynnistettiin käsin veivaamalla, mutta se oli epämukavaa, hankalaa ja vaarallista. Joskus veivi saattoi moottorin käynnistyessä jäädä pyörimään kampiakselin mukana ja aiheuttaa näin vaaratilanteen. Tällä tavoin sattuneiden onnettomuuksien vuoksi keksittiin sähköllä toimiva käynnistysmoottori, jolloin veiviä ei enää tarvittu.
Sophie-Carmen Eckhardt-Gramatté

Sophie-Carmen Eckhardt-Gramatté (6. tammikuuta 1899 Moskova – 2. joulukuuta 1974 Stuttgart) oli venäläissyntyinen kanadalainen säveltäjä. Hän sai varhaista pianonsoiton opetusta äidiltään, joka oli itse opiskellut Nikolai Rubinsteinin johdolla. Sittemmin Eckhardt-Gramatté opiskeli pianon- ja viulunsoittoa Pariisin konservatoriossa. Hän sai opetusta myös Berliinissä Bronisław Hubermanilta. 1920-luvulla Eckhardt-Gramatté kiersi pianistina Edwin Fischerin kanssa. Hän asui vuosina 1924–26 Barcelonassa, jossa hän tutustui Pablo Casalsiin ja sävelsi muun muassa konserton sooloviululle. Puolisonsa, taidemaalari Walter Gramattén kuoltua vuonna 1929 Eckhardt-Gramatté lähti kiertueelle Yhdysvaltoihin, jossa hän esitti omia teoksiaan Leopold Stokowskin kanssa Philadelphiassa ja Frederick Stockin kanssa Chicagossa. Vuonna 1934 Eckhardt-Gramatté meni uusiin naimisiin taidehistorioitsija Ferdinand Eckhardtin kanssa.
Vuosina 1936–42 Eckhardt-Gramatté opiskeli Max Trappin johdolla Berliinissä; tästä lähtien hän omistautui lähes täysin säveltämiselle. Hän kehitti tiiviin, aggressiivisen ja dissonanssia korostavan tyylin, joka oli lähempänä myöhäisromantiikkaa kuin 1900-luvun uusia tekniikoita. Hän kuitenkin hyödynsi joissain teoksissaan myös uusklassismin ideoita. Hänen ensimmäinen sarjallinen kokeilunsa oli 5. pianosonaatti (1950). Vuonna 1953 Eckhardt-Gramatté asettui Winnipegiin; tätä ennen hän oli ollut Wienissä. Hänestä tuli Kanadan kansalainen vuonna 1958. Hän sai vuonna 1970 kunniatohtorin arvon Brandonin yliopistosta.
Atintania

Atintania (m.kreik. Ἀτιντανία) oli antiikin aikainen alue Epeiroksen ja Illyrian rajalla nykyisen Albanian eteläosassa ja Kreikan luoteisosassa.
Atintanian pohjoispuolella sijaitsi Illyria, itäpuolella Parauaia, eteläpuolella Molossia ja länsipuolella Khaonia. Livius kuvaa alueen huonoksi maaperältään ja karuksi ilmastoltaan.
Aluetta asutti alun perin sille nimensä antanut atintanien heimo, jonka jäsenistä käytettiin etnonyymejä Atintan (Ἀτιντάν) ja Atintanos (Ἀτιντᾶνος). Atintanit mainitaan historiassa ensimmäisen kerran vuonna 429 eaa., kun nämä avustivat ambrakialaisia näiden hyökkäyksessä Peloponnesokselle. Sotaretkellä atintaneilla ja molosseilla oli yhteinen komentaja. Ensimmäisen makedonialaissodan jälkeen vuonna 204 eaa. Atintania liitettiin Makedonian valtakuntaan. Myöhemmällä ajalla alue luettiin osaksi Khaoniaa.
Pyhän Leonardin kirkko (St Leonards-on-Sea)

Jälleenrakennettu kirkko

Uutta kirkkoa rakennettiin vuosina 1953–1961 ja sen ovat suunnitelleet Giles ja Adrian Gilbert Scott. Saarnastuoli on veistetty puusta laivan keulan muotoon.
OMX Helsinki 25

OMX Helsinki 25 (OMXH25, aiemmin HEX25 ja FOX) on Helsingin pörssin osakeindeksi. Se on markkina-arvopainotettu indeksi, joka koostuu Helsingin pörssin 25 vaihdetuimmasta osakkeesta. Yksittäisen osakelajin paino on rajoitettu 10 %:iin. Indeksiin kuuluvat osakelajit tarkistetaan kaksi kertaa vuodessa (1. helmikuuta ja 1. elokuuta) ja osakepainot neljä kertaa vuodessa (1. helmikuuta, 1. toukokuuta, 1. elokuuta ja 1. marraskuuta). OMXH25-indeksiä käytetään vertailuindeksinä erilaisten suomalaisten osakesalkkujen hoidossa.
Indeksin ISIN-tunnus on FI0008900212.

Historia

Indeksin laskenta alkoi 4. maaliskuuta 1988 nimellä FOX ja arvolla 500. Yksittäisen osakkeen maksimi painoarvo rajoitettiin 20 prosenttiin 1. marraskuuta 1995. Indeksin uudeksi nimeksi tuli HEX25 ja osakkeen maksimipainoarvoksi 10 prosenttia 1. elokuuta 2001. Myöhemmin helmikuussa 2002 Helsingin pörssi aloitti markkinat indeksiin perustuvalle indeksiosuusrahastolle. HEX25-nimi vaihtui nykyiseen käytössä olevaan OMX Helsinki 25 -nimeen 15. marraskuuta 2004.
Kekälekakadu

Koko ja ulkonäkö

Kekälekakadun pituus on noin 34 cm ja paino 240–330 grammaa. Sen höyhenpuku on pääosin harmaa, höyhenten reunat ovat vaaleat saaden puvun näyttämään raidalliselta. Koiraalla on punainen pää ja töyhtö, naaraan pää ja vaatimattomampi töyhtö ovat harmaat. Nokka on sarvenvärinen, iiris tummanruskea ja koivet harmaat. Nuori lintu muistuttaa naarasta, mutta koirailla on punainen töyhdön kärki ja punaiset täplät otsassa ja päälaella, sekä tummanharmaa nokka.

Esiintyminen

Kekälekakadu elää Australian kaakkoisosassa Uuden Etelä-Walesin itäosista Victoriaan. Tasmanian pohjoisosassa ja King Islandilla laji on harvinainen vierailija. Lisäksi erillinen, istutettu kanta elää Kangaroo Islandilla. Kokonaispopulaatio on yli 20 000 yksilöä. Lajin elinympäristön laajuus on 100 000–1 000 000 neliökilometriä. Lajin kanta on käymässä uhanalaiseksi elinympäristön häviämisen takia.

Elinympäristö

Kekälekakadut elävät tuoreissa metsissä, sekä vuoristossa että laaksoissa. Talveksi ne siirtyvät tasangoille, puutarhoihin ja puistoihin. Kekälekakadut esiintyvät lisääntymisaikana pareittain, perhekunnittain tai pieninä parvina, talvikaudella ne kerääntyvät joskus suurina kymmenien yksilöiden parvina hyville ruokapaikoille, kuten marjoville orapihlajapensaille.

Lisääntyminen

Kekälekakadun lisääntymiskausi on loka–tammikuussa. Pesäpuu on tavallisimmin vesistön rannalla kasvava kookas elävä eukalyptuspuu. Kekälekakadunaaras munii kaksi, harvoin kolme, munaa puunkoloon tehtyyn pesään. Muna on kooltaan 35,8 mm x 27,5 mm. Molemmat puolisot hautovat munia yhteensä noin kuukauden. Poikaset lähtevät pesästä noin seitsemän viikon ikäisinä ja ovat emoistaan riippuvaisia vielä parin kuukauden ajan.

Ravinto

Kekälekakadut syövät pääasiassa eukalyptusten ja akasioiden siemeniä, mutta myös muiden puulajien siemeniä, marjoja, pähkinöitä, hedelmiä sekä hyönteisiä ja niiden toukkia. Ne ruokailevat järjestelmällisesti niin, että palaavat päivästä toiseen samaan puuhun tai pensaaseen, kunnes se on syöty tyhjäksi. Linnut ruokailevat hiljaisina puun latvustossa, josta kuuluu vain nokan napsetta niiden availlessa käpyjä.
Ikuiset lapset

Taustaa

Albumin kappaleet ovat pääosin Uusivirran säveltämiä ja sanoittamia. Joidenkin kappaleiden tekemiseen ovat osallistuneet myös levyn tuottaja Timo Kämäräinen sekä Jaakko Kämäräinen. Tyyliltään levy edustaa suomirockia. Laulaja Anna Puu vierailee levyn kappaleella "Tiedän miten tulta tehdään"; Marco Hietala on taustalaulajana kappaleella "Rakkautta ilmassa".

Julkaisu

Ikuiset lapset julkaistiin fyysisessä ja digitaalisessa muodossa 28. helmikuuta 2014. Albumi oli kuunneltavissa kokonaisuudessaan YleX-radiokanavan sivuilla jo julkaisua edeltäneellä viikolla.
Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin tammikuussa 2014 "Kauneus sekoittaa mun pään", johon kuvattiin Jenni Kangasniemen ohjaama musiikkivideo. "Kauneus sekoittaa mun pään" on ollut parhaimmillaan Suomen radiokanavien 14:nneksi soitetuin kappale.
Loimaan Kaupunginkirkko

Sisätilat

Kirkon urut ovat Kangasalan urkutehtaan valmistamat, 17-äänikertaiset ja kirkossa järjestetäänkin  paljon musiikkiesityksiä. Kirkkosali on pelkistetty, alttarilla on vain yksinkertainen risti. Avarasta ikkunasta näkyvä luonto toimii vuodenaikojen mukaan vaihtuvana alttaritauluna. Rakennuksessa on kuitenkin kaksi "oikeaa" alttaritaulua: edellisen Loimaan kirkon alttaritaulu, loimaalaisen taidemamaalari Uuno Soldanin maalaus kirkkosalin takaosassa ja taidemaalari Alexandra Frosterus-Såltinin maalaama Kurkijoen kirkon alttaritaulu seurakuntasalissa. Kirkkorakennuksessa on myös Alpo Jaakolan ja loimaalaisen akvarellimaalari Siiri Tannerin työt. Kirkkotekstiilit ovat Oili Mäen suunnittelemat.

Kurkijoen kirkon esineistö

Kaupunginkirkossa säilytetään osaa Kurkijoen kirkosta evakuoitua esineistöä. Suurin osa Kurkijoen seurakunnan jäsenistä – noin 6 500 jäsentä kaikkiiaan 10 000:stä – sijoitettiin Loimaan seudulle. Esineistön omistaa Kirkkomuseo.
Kääntymys

Kääntymys tapahtuu, kun henkilö omaksuu uuden uskonnon. Kääntymyksen tekijä on aiemmin ollut jonkin toisen uskonnon kannattaja tai uskonnoton. Erityistä huomiota ovat herättäneet kääntymykset, joita on edeltänyt jokin yliluonnolliseksi tulkittu kokemus, kuten näky tai ilmestys. Tällaisista kääntymyksistä on monia esimerkkejä, muun muassa kristinuskon historiassa Paavalin ja Konstantinus Suuren tapaukset. 
Uskontoon liittyminen on ihmisoikeus; ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus määrittelee artiklassa 18 oikeuden uskonnon tai vakaumuksen vaihtamiseen.
Kääntymys voi tapahtua täysin oma-aloitteisesti tai käännytyksen tuloksena. Pakkokäännytyksessä ihminen joutuu jonkin uhan edessä vaihtamaan uskontoaan. Käännytyksessä saatetaan joskus käyttää myös aivopesua, josta on puhuttu varsinkin kulttien yhteydessä. Avioliiton kautta tapahtuvassa kääntymyksessä henkilö liittyy puolisonsa uskontoon. 
Joskus kääntymys tapahtuu vasta henkilön kuolinvuoteella. Tunnettu esimerkki on huhu, jonka mukaan evoluutioteorian isä Charles Darwin olisi omaksunut kristinuskon opit ollessaan jo vaikeasti sairaana. Tarinan laittoi liikkeelle Elizabeth Hope, ja vaikka se levisi laajalti, on ongelmana se, että Darwinin perhe kiisti tarinan paikkansapitävyyden. Kyseenalaista on, kävikö Hope edes Darwinin luona.
Eräät uskonnot painottavat lähetystyötä ja etsivät käännynnäisiä. Joissakin uskonnollisissa ryhmissä käännynnäisiä taas ei aktiivisesti haeta. Syynä saattaa olla esimerkiksi uskonnon etnisyys eli sidonnaisuus tiettyyn kulttuuriin.
Mikäli henkilö omaksuu ateistisen maailmankuvan, häntä ei pidetä käännynnäisenä. Siirtymistä jostakin uskonnollisesta vakaumuksesta ateismiin kutsutaan apostasiaksi, uskosta luopumiseksi.
Orvieto

Orvieto on kaupunki Ternin maakunnassa, Umbrian hallintoalueella Keski-Italiassa. Vuoden 2015 lopussa Orvieton asukasluku oli 20 630.

Historiaa

Kaupungin nimen taustalla ovat latinan sanat urbs vetus ’muinainen kaupunki’. Kaupunki on rakennettu jyrkkäseinämäisen tasaharjaisen kallion päälle. Orvieton muinaisia asukkaita olivat etruskit, joiden keskuspaikka se oli.

Talous

Orvieto on tunnettu viineistään, erityisesti valkoviinistä.
Audi S8

Audi S8 on Audin A8-sarjaan perustuva suorituskykyinen sedan.
HMS Terrible (1895)

Palvelus

Alus myytiin romutettavaksi vuonna 1932.
Endemol

Endemol oli televisioyhtiö, jonka omisti italialainen Mediaset. Yrityksellä oli tytäryhtiöitä 23 eri maassa, mukaan lukien Iso-Britannia, Yhdysvallat, Espanja, Italia, Saksa, Puola, Australia ja Meksiko.
Tammikuussa 2015 Endemol yhdistyi Shine Groupin ja Core Median kanssa Endemol Shine Groupiksi.

Historiaa

Endemolin perustivat 1994 John de Mol ja Joop van den Ende. Yhtiön nimi muodostuu
heidän sukunimiensä yhdistelmästä. Endemolin suurin menestys on tositelevisio-ohjelma Big Brother, jota on esitetty useissa maissa sen jälkeen, kun 1. tuotantokausi tehtiin Alankomaissa syyskuusta 1999 alkaen.
Vuonna 2000 yhtiö myytiin espanjalaisella teleoperaattorille ja mediayhtiölle Telefónicalle 5,5 miljardin euron hintaan.
Endemol haastoi oikeuteen brasilialaisen tv-kanavan SBT:n Big Brotherin plagioimisen takia ja on uhannut tehdä saman venäläiselle yritykselle Behind The Glass -ohjelman takia.
Elli Björkstén

Kristina Elisabeth (Elli) Björkstén (16. lokakuuta 1870 Lappeenranta – 6. maaliskuuta 1947 Helsinki) oli suomalaisen naisvoimistelun keskeisiä kehittäjiä. Hän oli kasvatusopillisen voimistelun vanhempi opettaja Helsingin yliopiston voimistelulaitoksella vuosina 1913–1938. Hän sai kouluneuvoksen arvon 1938.
Björkstén valmistui Professori Aspin voimistelulaitoksesta 1890. Hän opiskeli myös Tukholman kuninkaallisessa voimistelun keskuslaitoksessa, josta hän valmistui 1995. Hän toimi voimistelunopettajana Helsingissä Nya svenska samskolanissa 1891–1913, vt. Vanhempana opettajana yliopiston voimistelulaitoksessa vuodesta 1913 ja johti lomakursseja Suomessa ja Tanskassa. Hän toimi voimistelujohtajana voimistelujuhlissa, muun muassa Tukholman olympiakisoissa 1912 ja Malmön kisoissa 1914, johti suomalaisia naisvoimistelijoita Tallinnassa 1907, Kristianiassa 1914, Kööpenhaminassa ja Tanskan maaseudulla 1919. Hän oli vuonna 1914 Suomen naisten fyysillisen kasvatuksen ruotsinkielisen osaston puheenjohtaja. 
Björkstén kehitti ruotsalaisen P. H. Ling menetelmän, lingiläisen voimistelun, pohjalta oman, naiselle sovelletun voimistelujärjestelmän, jossa käytetään musiikkia liikkeiden tehostajana. Siinä, toisin kuin 1900-luvun vaihteessa sovelletussa sotilaallisessa voimistelussa, oli liikkeissä eloisuutta, vapautta ja rytmiä ja rytmin tukena käytettiin musiikkia. Hän sai vaikutteita myös Ellen Keyn ajatuksista.
Björksténin maine levisi, ja hänet kutsuttiin Tanskaan opettamaan. Hänen teoksensa Kvinnogymanistik muodosti suomalaisen naisvoimistelun perustan ja sitä käytti lähtökohtanaan hänen oppilaansa Hilma Jalkanen. Hänen perustamansa Nordiskt Förbund för Kvinnogymnastik levitti hänen opetustaan muihin Pohjoismaihin. Kvinnogymnastik käännettiin puolaksi, tanskaksi, englanniksi ja ranskaksi. Björkstén oli 1921 perustetun Svenskt förbund för fysisk fostran för Finlands kvinnor puheenjohtaja 1922–1933. 
Suomalaista naisvoimistelua jakoi kielikysymyksen ohella kysymys siitä, mihin suuntaan naisten liikuntakasvatusta tulisi kehittää. Lojaalius Björkstenin visioita kohtaan vei ruotsinkieliset naiset omaan järjestöön. Kielikysymys hupentui juuri ennen olympialaisia ja herätti kiistan siitä ketkä saavat kisoissa edustaa Suomea. Vielä 1930-luvullakin kielikysymys aiheutti sen, että kiertue Englantiin jäi vaille valtion rahoitusta. Tilanteen ja myös Björkstenin suggestiivisen johtajapersoonan vuoksi hänen ympärilleen muodostui kultti, johon kuului kannattajia ja tukiryhmiä paitsi Suomesta ja muista Pohjoismaista myös Keski-Euroopasta.
Björkstén esitti ajatuksiaan voimistelusta teoksessa Kvinnogymnastik (2 osaa, 1918–1919; suom. Naisvoimistelu).
Hänen isänsä oli lääkäri, arkkiatri Johan Isak Björkstén ja äiti Elise Wilhelmina Jakobina Ollongrén.
Denny Crum

Ura

Crumin oma koripalloura oli vaatimaton ja hän pelasi ainoastaan yliopistotasolla. Pelaajauransa jälkeen hän toimi aluksi UCLA Bruinsin apuvalmentajana ja vuosina 1964–1968 Crum oli Pierce Collegen päävalmentajana. Tämän jälkeen hän oli UCLA:n John Woodenin apuvalmentaja, jolloin joukkue voitti kolme NCAA-mestaruutta. Vuonna 1971 Crum aloitti Louisvillen yliopiston päävalmentajana. Hän voitti ensimmäisen NCAA-mestaruuden vuonna 1980, jolloin joukkueessa pelasi muun muassa Darrell Griffith. Seuraavan kerran Crum juhli mestaruutta vuonna 1986. Vuonna 1987 hän johdatti Yhdysvallat Pan-Amerikan kisoissa hopealle. Crum valittiin Basketball Hall of Fameen vuonna 1994. Hänen viimeinen valmennuskautensa oli kausi 2000–2001, jolloin Louisville voitti 12 ja hävisi 19 ottelua.
Utrecht

Maantiede

Utrecht sijaitsee keskeisellä paikalla Reinin varrella. Se on tärkeä rautatiesolmukohta, josta on suora rautatieyhteys kahta lukuun ottamatta jokaisen Alankomaiden provinssin pääkaupunkiin. Utrechtiin kulkee myös kolme tärkeää moottoritietä, A2, A12 ja A27. 
Kaupungin pohjois- ja eteläpuolella on isoja asumalähiöitä, tärkein näistä on Nieuwegein.

Seutukunta

Utrecht kuuluu hallinnollisesti yhteen Utrechtin seutukunnan kanssa. Seutukunnassa ei ole muita keskuksia kuin Utrechtin kaupunki. Silti kyliä Vleuten, De Meern ja Haarzuilens pidetään omina kylinään, eikä Utrechtin kaupunginosina. 
Seutukunnan pormestari vuodesta 2008 lähtien on A. Wolfsen.

Historia

Utrecht on lähes 2 000 vuotta vanha paikkakunta. Se on saanut alkunsa roomalaisena leiripaikkana. Tämän jälkeen se oli raja-asema joenylityspaikasta (Trecht) alavirtaan (Uut). Raja-aseman avulla suojattiin kauppareittiä Englannin ja Kölnin välillä. Vuonna 1122 piispa myönsi Utrechtille kaupunkioikeudet. Kaupungin ympärille saatiin nyt rakentaa muuri. Muurin sisälle nousi hyvinrakennettuja kivitaloja ja katuverkosto. Kivitalot olivat tuohon aikaan vielä harvinaisuus muissa alankomaisissa kaupungeissa.