Kambodžan politiikka

Kambodžan politiikka on järjestelmältään perustuslaillinen monarkia, ja maan valtionpäämies on kuningas, joka on nykyään Norodom Sihamoni. Toimeenpanovaltaa pitää kuningas ja pääministerin (nykyinen Hun Sen) johtama hallitus. Lainsäädäntövalta on kaksikamarisella parlamentilla, johon kuuluu 123-paikkainen alahuone ja 61-paikkainen ylähuone. Oikeuslaitos on kaksiportainen.
Kambodžassa on monipuoluejärjestelmä, ja viiden vuoden välein käytäviin parlamenttivaaleihin osallistuu useita puolueita. Valtaa pitää kuitenkin käytännössä Kambodžan kansanpuolue. Vaalit ovat suhteellisen vapaat, vaikka opposition toimintaa vaikeutetaan epädemokraattisin keinoin. Kambodžalla on erityisen läheiset suhteet Kiinaan, joka tukee maata taloudellisesti. Naapurivaltioidensa Vietnamin ja Thaimaan kanssa maalla on ollut rajaerimielisyyksiä, jotka ovat edelleen Thaimaan kanssa ratkomatta. Kambodža kuuluu useisiin kansainvälisiin järjestöihin, kuten Yhdistyneisiin kansakuntiin Maailmanpankkiin ja Kaakkois-Aasian maiden yhteistyöjärjestö ASEANiin.

Poliittinen järjestelmä

Kambodža on perustuslaillinen monarkia, jonka valtionpäämies on kuningas Norodom Sihamoni, joka astui valtaan vuonna 2004. Kambodžan kuninkaan valitsee erillinen neuvosto, joka tekee valintansa kuninkaan miespuolisten perillisten joukosta. Vallan kolmijako-opin mukaan maan lainsäädäntö-, toimeenpano- ja tuomiovalta on erotettu toisistaan. Poliittinen järjestelmä määritellään maan perustuslaissa, joka on vuodelta 1993. Siihen on tehty myöhemmin lisäyksiä vuosina 1999 ja 2006.
Toimeenpanovaltaa pitävät kuningas ja Kambodžan pääministerin johtama hallitus. Parlamentin puhemies ja kuningas nimittävät pääministerin, joka valitaan vaalien jälkeen enemmistöpuolueen tai enemmistökoalition jäsenistä. Pääministeri ja kuningas nimittävät hallituksen muut jäsenet. Toimeenpanovalta on puolestaan kaksikamarisella parlamentilla. Parlamentin alahuone, eli kansalliskokous on 123-paikkainen, ja sen jäsenet valitaan vaaleilla viiden vuoden välein. Ylähuone, eli senaatti 61-paikkainen. Senaatin jäsenetkin valitaan viideksi vuodeksi. Niitä ei kuitenkaan valita vaalilla, vaan kuningas nimittää kaksi jäsentä, kansalliskokous myös kaksi jäsentä ja loput senaattorit valitaan kansanedustajien ja kunnallisneuvostojen yhteisellä päätöksellä.

Vaalit ja puolueet

Kambodžassa on vaalilaki, jonka pitäisi varmistaa demokraattiset vaalit. Perustuslain mukaan vaalien pitää tapahtua monipuoluejärjestelmän ja liberaalin demokratian periaatteita noudattaen. Kansallinen keskusvaalilautakunta perustettiin ennen vuoden 1998 parlamenttivaaleja. Sen tarkoituksena on varmistaa vapaat ja rehelliset vaalit.
Kambodža on monipuoluevaltio, ja perustuslain mukaan jokaisella puolueella on yhtäläiset oikeudet. Puolueita johtaa maassa usein voimakas johtaja. Pääpuolueille ei kuitenkaan ole muodostunut mitään selvää omaa suuntausta. Vaikka parlamenttivaaleihin on osallistunut säännöllisesti kymmeniä puolueita, niin kovin moni puolue ei ole vaaleissa saanut paikkoja parlamenttiin. Valta onkin pitkälti keskittynyt Kambodžan kansanpuolueelle (CPP). Vaikka vaalit onkin periaatteessa vapaat ja ne ovatkin sujuneet suhteellisen rauhallisesti, niin opposition toimintaa hankaloitetaan.
Kambodžassa näytti asettuvan 2010-luvulla de facto kaksipuoluejärjestelmään, kun Sam Rainsy -puolue ja ihmisoikeuspuolue yhdistyivät 2012 kansallisen pelastuksen puolueeksi (CNRP). CPP sai vuoden 2013 vaaleissa 68 paikkaa ja CNRP 55 paikkaa. CNRP menetti kuitenkin kaikki paikkansa, kun sen johtaja Kem Sokha pidätetiin vallankaappaussyytösten takia ja kaikki puolueen jäsenet sai viiden vuoden osallistumiskiellon politiikkaan. Uusjaon suurin voittaja oli kuningasmielinen Funcinpec, joka sai 41 paikkaa. CNRP kiisti puoluetta kohtaan esitetyt syytökset ja piti päätöstä poliittisena. Pääministeri Hun Senia on syytetty opposition tukahduttamisestä, sillä kansanpuolueella ei ole vuoden 2018 vaaleihin enää varteenotettavaa haastajaa.

Oikeuslaitos

Kambodžan oikeusjärjestelmä on melko nuori ja vasta kehittymässä. Punaisten khmerien valtakauden jälkeen koko oikeusjärjestelmä oli tuhottu täysin, ja se piti luoda käytännössä uudestaan lähes tyhjästä. Maan oikeusjärjestelmä on kaksiportainen. Alemmalla tasolla ovat kunnalliset ja maakunnalliset tuomioistuimet. Niiden yläpuolella on vetoomustuomioistuin, joka käsittelee alempien tuomioistuinten siviili- ja rikosoikeudellisista päätöksistä tehtyjä vetoomuksia. Kambodžan korkein oikeus, johon kuuluu yhdeksän tuomaria ja syyttäjää, käsittelee vain lain soveltamiseen liittyviä kysymyksiä.
Kambodžassa on myös YK:n ja Kambodžan hallituksen yhdessä perustama erityistuomioistuin, jonka tarkoituksena on tuoda lain eteen punaisten khmerien korkea-arvoisia johtajia ja henkilöitä, jotka ovat suurimmassa vastuussa joukkotuhonnasta, rikoksista ihmisyyttä vastaan, sotarikoksista ja muista kansallista lain mukaisista rikoksista, jotka tapahtuivat maassa punaisten khmerien hallintoaikana. Se antoi ensimmäisen tuomionsa 2010.
Oikeusjärjestelmän siviilioikeus perustuu YK:n hallintoajan säädöksiin, kuninkaallisiin asetuksiin, tapaoikeuteen perustuviin lainsäädäntöön ja kommunistiseen oikeusteoriaan.

Ulkosuhteet

Kambodžan hallitus on ilmoittanut noudattavansa ulkopolitiikassa liittoutumattomuutta ja puolueettomuutta. Kambodžan historia vaikuttaa edelleen merkittävästi maan ulkopolitiikkaan. Maa on pyrkinyt kehittämään suhteita 1900-luvun lopulta lähtien erityisesti Kiinaan, Japaniin, Etelä-Koreaan, Australiaan ja Lähi-itään, esimerkiksi Kuwaitiin ja Qatariin. Taloudelliset tekijät ohjaavat pitkälti Kambodžan suuntautumista ulkopolitiikassa. Erityisesti Kiinasta on tullut maan merkittävä yhteistyökumppani. Kiina tukee Kambodžaa taloudellisesti, ja maahan suuntautuu merkittävästi kiinalaisia sijoituksia ja turismia. Kambodža onkin tukenut kansainvälisesti Kiinaa useissa poliittisissa kysymyksissä. Yhdysvaltoihin Kambodžan suhteet ovat lämmenneet 2000-luvulla, vaikka Yhdysvallat kritisoi edelleen maan ihmisoikeustilannetta, demokratiaa ja korruptiotilannetta.
Kambodža on pyrkinyt vahvistamaan myös alueellista yhteistyötä ja suhteita muihin Kaakkois-Aasian maihin. Tässä on merkittävässä asemassa Kaakkois-Aasian maiden yhteistyöjärjestö ASEAN, johon maa liittyi vuonna 1998.
Vietnamiin Kambodžalla on hyvät suhteet, ja maiden välillä on ollut useita korkean tason valtiovierailua. Sen sijaan suhde toiseen rajanaapuriin Thaimaahan on ongelmallinen. Maiden välinen rajakiista on äitynyt jopa aseellisiksi yhteenotoiksi. Yhtenä kiistakappaleena on Prasat Preah Vihearin temppelialue, jonka kysymystä on käytetty myös sisäpoliittisena välineenä sekä Kambodžassa että Thaimaassa. Lisäksi Thaimaan ja Kambodžalla on erimielisyyksiä vesialueista Siaminlahdella, pakolaisista ja laittomasta hakkuista. Myös Vietnamin kanssa Kambodžalla on ollut rajaerimielisyyksiä, mutta maat solmivat vuonna 2005 sopimuksen, joka määrittää valtioiden välisen rajan. Rajamerkkien laittaminen aloitettiin loppuvuodesta 2006. Tästä huolimatta rajakiista ei kuitenkaan vielä ole ohitse. Kun UNESCO myönsi 7. heinäkuuta 2008 Prasat Preah Vihear -temppelille maailmanperintöluokan aseman, rajakiista yltyi aseelliseksi yhteenotoksi. Rajakiista kärjistyi uudestaan helmikuussa 2011, jolloin Kambodžan viranomaisten mukaan temppeli vaurioitui tykistötulessa.
Kambodža on useimpien merkittävien kansainvälisten järjestöjen jäsen. Se kuuluu Yhdistyneisiin kansakuntiin ja sen moniin erikoisjärjestöihin, Maailmanpankkiin, Kansainväliseen valuuttarahastoon, Aasian kehityspankkiin ja Maailman kauppajärjestöön.

Asevoimat

Kambodžan asevoimat muodostuvat maavoimista, ilmavoimista ja laivastosta. Vuoden 2006 lain mukaan 18-30 -vuotiaat miehet ovat asevelvollisia, ja heidät on velvoitettu 18 kuukauden varusmiespalvelukseen. Asevoimat kärsii rahapulasta, jota se on yrittänyt paikata myymällä vartiointipalveluita ja pyytämällä yksityisiä lahjoituksia. Kansainväliset tarkkailijat ja ihmisoikeusryhmät pitävät kehitystä huolestuttavana.