google/wiki40b huggingface dataset:
Subprime-laina

Subprime-laina on takaisinmaksukyvyltään keskimääräistä lainaajaa heikommalle lainanottajalle myönnetty laina. Lainan velallisen/velallisten voidaan eri syistä olettaa normaalivelallista (prime) todennäköisemmin jättävän lainan osittain tai kokonaan takaisin maksamatta. Tällaisia syitä voivat olla esimerkiksi velallisen alhainen luottoluokitus, velan suuruus suhteessa tuloihin tai omaisuuteen, vakuuksien puuttuminen tai vähäisyys tai lainan muotoseikkojen kuten velallisen tunnistuksen tai asiakirjojen puute. Subprime-asiakkaalla siis yksinkertaisesti on huonompi luottoarvo kuin keskimääräisellä asiakkaalla.
Ennen subprime-lainojen yleistymistä kyseisillä asiakkailla ei käytännössä ollut mahdollisuutta saada esim. asuntolainaa, koska heillä ei ehkä ollut työtä, muita tuloja tai omaisuutta. Nämä asiakkaat eivät siis olleet säästäneet rahaa voidakseen ostaa talon tai heillä oli aiempia maksuvaikeuksia ja/tai puutteita luottotiedoissa.
Subprime-lainaa myönnettäessä annetaan lainaa siis asiakkaille, joilla keskimääräistä asiakasta todennäköisemmin ei tulevaisuudessa ole varaa maksaa lainaa takaisin. Lainojen ehdot, joita asiakkaat eivät joissain tapauksissa edes lukeneet tai ymmärtäneet kunnolla niiden monimutkaisuuden vuoksi, olivat/ovat usein tiukkoja ja/tai normaalista lainamarkkinasta (prime) poikkeavia. Useissa tapauksissa laina myönnetään hyvin korkealla korolla. Toisaalta lainan lyhennysaikataulu voi olla poikkeava, esimerkiksi lyhennykset voidaan sopia aloitettavaksi vasta tietyn laina-ajan kuluttua. Näin mahdollistetaan lainojen ottaminen asiakkaille, joille lyhennysten maksu ei ole mahdollista.
Subprime-lainojen määrä kasvoi nopeasti vuosina 1995–2003 Yhdysvalloissa. Lainoja otettiin vuonna 1995 65 miljardin dollarin arvosta, ja vuonna 2003 332 miljardin dollarin. Tänä aikana subprime-lainojen markkinaosuus vaihteli Yhdysvalloissa 10 % molemmin puolin. Vuonna 2006 lainoja otettiin 600 miljardin dollarin arvosta. Lainojen takaisinmaksuongelmat moninkertaistuvat lainojen korkojen noustessa parin vuoden kuluessa. Subprime-lainojen aiheuttama subprime-kriisi alkoi vuonna 2007.
Subprime-lainoja myönnettiin pääasiallisesti Yhdysvalloissa, mutta vastaavia lainoja oli muun muassa Britanniassa. Asiakkaiden lainoja paketoitiin kuitenkin joukkolainoiksi, joita - sekä näiden arvoon perustuvia johdannaisinstrumentteja - myytiin laajasti sijoittajille kaikkialle maailmassa. Näiden kautta varsinaisten lainojen luottovaikeudet levisivät maailmanlaajuiseksi ongelmaksi, kun joukkolainoiksi paketoidut lainat alkoivat subprime markkinoiden ongelmien vuoksi laajassa mitassa menettää arvoaan.
Amorgóksen arkeologinen museo

Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu muun muassa veistoksia, reliefejä, rakennusten koristeosia, keramiikkaa, kykladisia idoleita sekä piirtokirjoituksia. Löydöt ovat peräisin Amorgóksen antiikin aikaisista kaupungeista Aigialesta, Arkesinesta ja Minoasta sekä muualta saarelta. Monet löydöistä ovat pintalöytöjä, mutta osa on peräisin arkeologisista kaivauksista. Varhaisimmat löydöt ovat neoliittiselta kaudelta 3000-luvulta eaa., varhaiselta pronssikaudelta 2000-luvulta eaa. sekä myöhäiseltä pronssikaudelta 1200–1100 eaa. Pääosa löydöistä on ajalta 700 eaa.–200 jaa. eli arkaaiselta kaudelta roomalaiselle kaudelle.
Myllyojan suuralue

Palvelut

Alueen peruspalvelut on keskitetty pääasiassa Myllyojan keskukseen, jossa sijaitsee muiden muassa Myllyojan terveysasema, kirjasto ja apteekki. Päivittäistavarakauppoja alueella on useita eri kaupunginosissa.

Liikenne

Suuralueen tärkeimmät tieväylät ovat valtatie 20 (Kuusamontie), Vaalantie ja Parkkisenkankaantie. Valtatien 20 osuus Vaalantien liittymän ja Toppilan välillä on nelikaistainen.
Oulujoen ylitse Oulunsuun suuraluelta Erkkolan siltaa pitkin Myllyojan suuralueelle johtava Oulunsuuntie–Parkkisenkankaantie on yksi liikenteen pullonkauloista, sillä Madekosken siltaa lukuun ottamatta Erkkolan silta on itäisin Oulujoen silloista. Uuden Poikkimaantien sillan arvellaan vähentävän liikenteen määrää Erkkolan sillalla.
Myllyojan suuralueella liikennejärjestelyjä on muutettu huomattavasti 2000-luvulla rakentamalla tärkeimpien kokoomakatujen risteyksiin kiertoliittymiä.
Myllyojan suuralueelta pääsee busseilla keskustaan Tuiran ja Merikosken siltojen kautta sekä Erkkolan sillan ja OYS:n kautta. Liikennettä hoitavat Koskilinjat Oy, Suorsan Liikenne ja OuBus.
Crocodile Dundee II – krokotiilimies

Vastaanotto

Elokuva menestyi maailmanlaajuisesti kritiikistä huolimatta ja voitti BMI Film Music Award -palkinnon ja Golden Screen, Germany-palkinnon.
Helsingin Sanomien Mikael Fränti luonnehti elokuvaa sen tv-esityksen alla pinnalliseksi ja laiskaksi ekologiseksi seikkailuelokuvaksi, jonka ohjaus on köyhää ja velttoa. ”Kukaan tuskin jaksaa ärsyyntyä lapsiaikuisesta Paul Hoganista, jolla on yksi ilme mutta varmasti laaja sydän. Video-oppaassa vuodelta 1994 Esko Rautakorpi kirjoitti rentouden ottaneen tässä jatko-osassa ylivallan jännitteen kustannuksella ja antoi laahaavaksi pitämälleen elokuvalle kaksi tähteä viidestä.
Péter Medgyessy

Elämäkerta

Budapestissa syntynyt Medgyessy luki teoreettista ekonomiikkaa Karl Marxin taloustieteellisessä yliopistossa (nyk. Budapestin Corvinusin yliopistossa). Medgyessy valmistui vuonna 1966, minkä jälkeen hän jatkoi opintojaan samassa yliopistossa, mutta tällä kertaa jatko-opiskelijana. Medgyessy puhuu ranskaa ja romaniaa sujuvasti ja osaa jonkin verran englantia ja venäjää.
Valmistuttuaan yliopistosta Medgyessy työskenteli valtiovarainministeriön palveluksessa. Medgyessy nimitettiin valtiovarainministeriksi vuonna 1987 ja hän toimi Unkarin varapääministerinä 1988–1989. Kommunistihallinnon kaatumisen jälkeen Medgyessy siirtyi pankkiiriksi, minkä jälkeen hän toimi uudelleen valtiovarainministerinä 1996–1998 sosialistien ensimmäisessä hallituksessa. Medgyessy oli valtiovarainministerinä sosialistien kompromissiehdokas puolueen eri laitojen välillä. Medgyessy itse ei ollut puolueen jäsen.
Hän on naimisissa Katalin Csaplárin kanssa, ja heillä on yhteinen tytär, joka on syntynyt vuonna 1969. Tyttärensä lisäksi Medgyessyllä on vuonna 1970 syntynyt poika edellisestä avioliitostaan.
Pom poko

Juoni

Tokiossa leppoisasti elelevät supikoirat kohtaavat uhan, kun Suur-Tokion rakennusprojekti vaarantaa heidän elintilansa. Supikoirat ryhtyvät taistelemaan kotimetsänsä puolesta. Supikoirat osaavat muuttaa muotoaan, joten he yrittävät säikäyttelemällä saada ihmiset pelkäämään metsää. Ärhäkkä heimopäällikkö Gonta, viisas guru Tsurugame, tietäjä-muori Oroku sekä nuori Shoukichi ja muut nuoret supikoirat järjestävät sabotaaseja, kepposia ja haamuparaateja. Työmaa saadaan väliaikaisesti pysäytettyä, mutta ihmisiä on liikaa. Yhä uusia koneita saapuu raivaamaan metsää.
Jääpallon SM-sarja 1957

Suomen-mestarit

Veiterä: Antti Paloheimo, Jonni Pajukari, Erkki Partanen, Jouko Taskinen, Veikko Partanen, Risto Ovaska, Aarne Airaksinen, Arvo Raitavuo, Pentti Immonen, Matti Serenius,Hannu Airaksinen ja Pentti Sipponen.
HMS Cherwell (1903)

Palvelus

HMS Cherwell myytiin romutettavaksi 1904.
Tulivuori (elokuva)

Tulivuori (engl. Volcano) on vuonna 1997 ilmestynyt yhdysvaltalainen katastrofielokuva, jonka on ohjannut Mick Jackson. Elokuvan pääosissa esiintyvät muiden muassa Tommy Lee Jones ja Anne Heche. Tulivuori julkaistiin samana vuonna kuin toinen tulivuoriaiheinen elokuva, Dante’s Peak.
HMS Repulse (1868)

Palvelus

Alus romutettiin vuonna 1889.
Masanori Tokita

Jalkapallomaajoukkue

Masanori Tokita edusti Japanin maajoukkuetta vuosina 1951-1959. Hän on osallistunut mm. Kesäolympialaisissa 1956.
Challenger 1

Challenger 1 on englantilainen taistelupanssarivaunu, jonka valmistajana toimi Royal Ordnance Leeds. Ensimmäinen prototyyppi valmistui maaliskuussa 1983, jonka jälkeen valmistus jatkui vuoteen 1990, jolloin siirryttiin valmistamaan Challenger 2 -taistelupanssarivaunua. Vuosien 1983 ja 1990 välisenä aikana valmistettiin 420 Challenger 1 -taistelupanssarivaunua.
Nora Hämäläinen

Nora Hämäläinen (s. 1978) on suomalainen filosofi ja toimittaja. Hän on Helsingin yliopiston filosofian laitoksen tutkija ja oli Ny Tid -lehden päätoimittaja 2009-2011.
Hämäläinen väitteli joulukuussa 2009 tohtoriksi aineella ”A Literary Turn – Rethinking the Roles of Generalization and Theory in Anglo-American Moral Philosophy”.
Lombardian ympäriajo 2008

Lombardian ympäriajo 2008 oli järjestyksessään 102. maantiepyöräilyn Lombardian ympäriajo. Kilpailu käytiin 242 kilometrin reitillä Varesesta Comoon 18. lokakuuta 2008. Damiano Cunego voitti Giro di Lombardian kolmannen kerran.
Yhdentoista ajajan ryhmä irtosi kilpailun alkuvaiheessa pääjoukosta kasvattaen eron parhaimmillaan 9 minuuttiin ja 25 sekuntiin. Mauro Santambrogio, Valerio Agnoli, Michael Rogers ja Pablo Lastras irtautuivat puolestaan kärkiryhmästä ennen 11,3 kilometrin mittaisen Ghisallon nousun alkua. Nousun huipulla neljä karkulaista olivat 18 sekuntia ennen Chris Anker Sørenseniä. Lampre ja Team CSC vastasivat vetotyöstä takaa-ajajien ryhmässä, joka onnistuikin tavoittamaan kärkiajajat ennen 2,5 kilometrin Civiglion nousua.
Civiglion huipulle saapuivat ensimmäisinä Chris Horner, Damiano Cunego ja Francesco Failli vähän ennen Daniel Morenoa, joka liittyi alamäessä kärkiryhmään. Cunego teki ratkaisevan irtioton samoihin aikoihin, kun Samuel Sánchez tavoitti kärkiryhmän. Cunego aloitti vajaan kolmen kilometrin mittaisen San Fermon nousun 12 sekunnin erolla takaa-ajajien ryhmään, johon liittyi pian lisää ajajia. Nousun huipulla, viisi kilometriä maalista, Cunegon johto oli 24 sekuntia seuraavaan ryhmään, josta Janez Brajkovič ja Rigoberto Uran lähtivät irtiottoon. Cunego säilytti 24 sekunnin eron maaliin saakka. Brajkovič voitti loppukirissä Uranin sijoittuen toiseksi.
Leveäkuonobokombali

Ulkonäkö ja koko

Leveäkuonobokombali kasvaa 85-90 cm pitkäksi ja painaa runsaat kaksi kiloa. Sen tuuhea turkki on selkäpuolelta vihertävänruskea, vatsapuolelta harmahtavampi. Sen korvissa on vaaleat tupsut. Vastikään on löytynyt oranssinsävyisempi värimuunnos.

Levinneisyys

Leveäkuonobokombalit elävät Madagaskarin kaakkoisosissa.

Ravinto ja elintavat

Leveäkuonobokombalit syövät ruokoja ja bambun versoja, mieluiten Cephalostachium viguieri -bambua.  Ne aterioivat aamulla sekä illalla ja liikkuvat ryhmissä, joissa on yleensä 4-7, joskus jopa 12 jäsentä.
Mareografi

Mareografi on meriveden korkeuden mittausasema. Mareografissa on vaimennusputkella mereen yhdistetty mittauskaivo, jossa kelluke osoittaa meriveden korkeuden. Syvällä pinnan alla sijaitseva vaimennusputki poistaa aallokon vaikutuksen, mutta välittää meriveden pinnan vaihtelun mittauskaivoon.
Kellukkeen liike rekisteröidään automaattisella laitteistolla. Aiemmin mareografit olivat mekaanisia ja piirsivät korkeuskäyrän paperirullalle. Nykyään käytetään digitaalisia mittalaitteita, jotka voivat välittää korkeustiedon reaaliaikaisesti.

Suomen mareografit

Suomen rannikolla toimii neljätoista mareografia eri paikkakunnilla Kemistä Haminaan. Ensimmäisenä toimintansa aloitti Hangon mareografi vuonna 1887. Toiseksi vanhin on Helsingin Kaivopuiston rannan mareografi, jossa mittaustoiminta alkoi vuonna 1904. Uusin mareografi Porvoossa aloitti toimintansa vuonna 2014.
Suomen mareografeja ylläpiti aluksi Suomen Tiedeseuran Meteorologinen Keskuslaitos, vuodesta 1918 alkaen Merentutkimuslaitos ja vuodesta 2009 alkaen Ilmatieteen laitos.
Jo ennen mareografilaitteita on merenpinnan korkeutta mitattu asteikkohavainnoin, Hangossa 1850-luvulta ja Helsingissä vuodesta 1841.
Viola Turpeinen

Viola Turpeinen (15. marraskuuta 1909 Champion, Michigan – 26. joulukuuta 1958 Lake Worth, Florida) oli amerikansuomalainen muusikko. Häntä pidetään yhtenä maailman parhaimmista naishanuristeista. Hän oli erityisen taitava polkkien soittaja. 
Viola Turpeinen opiskeli harmonikansoittoa 14-vuotiaasta alkaen erään amerikanitalialaisen muusikon johdolla. Hänen ensimmäinen soittokumppaninsa vuodesta 1926 lähtien oli Elimäeltä kotoisin ollut, häntä itseään lähes 20 vuotta vanhempi, viulua ja banjoa soittanut John (Jukka) Rosendahl, jonka kanssa hän teki vuonna 1928 ensimmäiset levytyksensä Columbia Records -levy-yhtiölle. Kaksikko esiintyi yhdessä muun muassa Illinois'n, Ohion ja Massachusettsin osavaltioissa, New Yorkissa sekä Kanadan suomalaisalueilla. Turpeisesta tuli pian niin kuuluisa, että häntä mainostettiin "American hanuriprinsessana". Turpeisen mainetta kuvasti myös se, että hän sai jatkaa levyttämistä lamavuosinakin, jolloin miltei kaikki muut siirtolaistaustaiset muusikot joutuivat lopettamaan uransa. Laulaja ja kuplettien tekijä Antti Syrjäniemi ihastui Turpeisen soittoon niin, että hän omisti tälle vuonna 1929 levyttämänsä laulun Viola Turpeinen tanssit kiipillä. Viola Turpeisen ja Jukka Rosendahlin yhteistyö päättyi Rosendahlin tapaturmaiseen kuolemaan vuonna 1932. 
Turpeinen oli tiettävästi maailman ensimmäinen harmonikkasoololevytyksiä taltioinut nainen. Turpeisen levytyksiä ja sävellyksiä on uudelleenjulkaistu cd-levyinä nimellä  "American hanuriprinsessa". Tunnetuin kappale lienee Turpeisen aviomiehen ja yhtyeen rumpalin ja trumpetistin William Syrjälän sanoittama Unelma-valssi. Turpeinen ja Syrjälä levyttivät suomalaista tanssimusiikkia ahkerasti pitkin 1940-lukua ja he tekivät viimeiset levytyksensä vuonna 1952.  1940-luvulla Turpeinen sai kilpailijakseen toisen nopeasti mainetta saavuttaneen harmonikansoittajan, suomenruotsalaisten siirtolaisten pojan Walter Erikssonin. 
Hänen äitinsä Signe Viitala oli amerikansuomalainen ja isä Jalo Turpeinen suomalainen Kinnulasta Keski-Suomesta. He vaikuttivat Pohjois-Michiganin kaivosyhteisöissä.
Viola Turpeinen kuoli syöpään vuonna 1958, mutta William Syrjälä jatkoi omaa uraansa Floridassa 1990-luvulle saakka.  Turpeisen ja Syrjälän tuhkat on haudattu yhdessä 1993 Shell Laken hautausmaahan Wisconsiniin.
Boheemielämää

Boheemielämää (La vie de bohème) on  Le Corsaire -lehdessä julkaistu Henri Murgerin kirjoittama kertomuskokoelma 1800-luvun alulta. Kertomusten pohjalta Murger  ja Théodore Barrière laativat vuonna 1849 samanniminen näytelmän. Vuonna 1851 Murger kokosi kertomukset kirjaksi nimellä Scènes de la vie de bohème. Sen suomensi Eino Palola, ja Karisto julkaisi suomennoksen vuonna 1924.
Boheemielämästä on tehty lukuisia elokuvia ja oopperoita, kuten Giacomo Puccinin La bohème. Aki Kaurismäki on ohjannut teokseen pohjautuvan elokuvan Boheemielämää (1992).
Timo Wallius

Timo Wallius (s. 2. heinäkuuta 1964) on suomalainen jääpalloilija. Hän on edustanut urallaan seuroja WP-35, Akilles ja HIFK. Vuoden 1998 loppuottelussa hän teki IFK:lle kaksi maalia, jälkimmäisen rangaistuslaukauksella 88. minuutilla. Hän edusti urallaan myös Suomen A-maajoukkuetta. Kausina 1999–2002 Timo Wallius toimi HIFK Bandyn edustusjoukkueen valmentajana. Kolme kautta tuottivat kaksi SM-pronssia ja 5. sijan.
Urheilu-uransa jälkeen hän on toiminut mm. muassa Fonectan sähköisen liiketoiminnan johtajana.
Vuonna 2008 Wallius toimi Suomen Kaukalopalloliiton toiminnanjohtajana. Vuosina 2009–2013 hän toimi Suomen Jääpalloliiton liittohallituksen jäsenenä  ja liiton Nuorisovaliokunnan puheenjohtajana.
Neu

Neu (usein myös: v[Neu]) on japanilainen Visual kei -yhtye. Yhtyeeseen kuului ennen laulaja Jun, kitaristi Nono, basisti Hixro ja rumpali Rei, mutta Jun ja Nono lähtivät yhtyeestä ja tilalle tulivat laulaja Mitsu ja kitaristit Kayu ja Takumi. Jun sairastui kurkkusyöpään joka oli syy uran lopetukseen.
Uuden kokoonpanonsa kanssa yhtye on julkaissut albumin nimeltä "Limit". Uusi single "Wave" julkaistiin vuonna 2010, single sisältää kolme kappaletta: Wave, E.Y.E ja Existence\"oblivion\". Yhtye muutti myös ulkonäköään, "Limit" levyn aikana he pukeuituivat pääosin vihreään, mutta nyt ulkoasu on värikkäämpi ja monipuolisempi.
Juuru

Entinen kunta

Juurun kunta sijaitsi Raplamaan koillisosassa Tallinnan etelä- ja Raplan koillispuolella. Juurussa oli arviolta 1 429 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 152,4 neliökilometriä.
Kuntaan kuului Juurun pienkauppala (alevik) ja 14 kylää: Atla, Helda, Hõreda, Härgla, Jaluse, Järlepa, Kalda, Lõiuse, Mahtra, Maidla, Orguse, Pirgu, Sadala ja Vankse.

Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Juurun kunnassa oli 1 511 asukasta, joista 1 464 (96,9 %) oli virolaisia, 33 (2,2 %) venäläisiä ja 15 (1,0 %) muita kansallisuuksia.
Ruotsin maapäivät

Ruotsin maapäivät eli maakuntakokous (myös provinsiaalikokous) oli kokous, jonne säädyt, eli eri säätyjen valitut tai perinnölliset edustajat kokoontuivat, usein kuninkaan johdolla. Säätyvaltiopäivistä maakuntakokous erosi siinä, että koolle kutsuttiin vain valtakunnan jonkin osan säädyt.
Ruotsin valtakunnassa maakuntakokouksia voitiin kutsua valtiopäivien väliaikana jollekin Suomen paikkakunnalle. Suomen maapäivistä merkittävimpiä olivat vuonna 1616 pidetyt Helsingin maapäivät. Muita maakuntakokouksia pidettiin Turussa vuonna 1657, Helsingissä 1671, Turussa ja Porvoossa 1676. Myös pikkuvihan aikana 1742 pidettiin Turussa maapäivät.
Episode (Jukka Haurun albumi)

Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Jukka Hauru.
Marie d’Agoult

Marie d’Agoult  (31. joulukuuta 1805 Frankfurt am Main, Saksa – 5. maaliskuuta 1876 Pariisi, Ranska) oli saksalaissyntyinen kirjailija joka kuvasi nimellä Daniel Stern kirjoittamissaan teoksissaan 1840-luvun Pariisin seurapiirielämää. 
Marie meni 22-vuotiaana naimisiin itseään 20 vuotta vanhemman eversti Charles d’Agoultin kanssa. Hän oli pettynyt avioliittoon, ja karkasi vuonna 1834 säveltäjä Franz Lisztin kanssa. Suhde kesti viisi vuotta ja siitä syntyi kolme lasta. Pari erosi lopullisesti 1844. Keskimmäinen lapsista, Cosima (1837–1930) meni naimisiin Richard Wagnerin kanssa. Hänen sisaruksensa olivat Blandine (1835–1862) ja Daniel (1839–1859). 
Jätettyään Lisztin Marie d’Agoult palasi Pariisiin ja ryhtyi kirjailijaksi. Omaelämäkerrallinen teos Nerida ilmestyi 1846. Hän emännöi kirjallista salonkia, jossa kirjailijat, muusikot ja taiteilijat keskustelivat ajan uusista ideoista jotka huipentuivat vuoden 1848 vallankumoukseen.
Venemessut

Venemessut on vuosittain helmikuussa Messukeskuksessa Helsingissä järjestettävä veneilyn, kalastuksen ja vesiurheilulajien kuluttajatapahtuma. Tapahtuman virallinen nimi on Vene Båt -messut. Messut järjestää Messukeskus Venealan Keskusliitto Finnboat ry:n toimeksiannosta. Tapahtuma muodostuu pääosin veneitä esittelevästä näyttelystä, vesiharrasteita esittelevästä Uusi Aalto -alueesta ja kalastushallista. Vene Båt -tapahtumassa on järjestetty myös paljon esityksiä, tietoiskuja, seminaareja ja muuta ohjelmaa.
Vene Båt -messut on järjestetty ensimmäisen kerran Messukeskuksessa vuonna 1976. Vuonna 2017 messuilla vieraili yhteensä n. 71400 kävijää ja esillä oli 380 yritystä.
www.venemessut.fi
Tasmanianrosella

Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on noin 36 cm ja paino 127–142 g. Sen pää ja alapuoli ovat kellahtavat, siivet, pyrstö ja kurkku siniset, otsassa on punainen täplä ja selkäpuoli on vihreän ja sinisen kirjava. Naaras on kooltaan hieman koirasta pienempi ja sen kurkku on oranssinpunainen. Nokka on sarvenvärinen, iiris ruskea ja koivet harmaat. Nuoren linnun pää ja alapuoli ovat kellanvihreät sekä selkä ja siivet vihertävät.

Esiintyminen

Nimensä mukaisesti tasmanianrosella elää lähes kaikkialla Tasmaniassa ja sen lähisaarilla Bassinsalmessa. Sen elinympäristön ala on 20 000–50 000 neliökilometriä ja populaation koko noin 50 000 yksilöä. Laji on enimmäkseen paikkalintu, mutta varsinkin nuoret linnut kokoontuvat joskus suuriksikin parviksi ja voivat vaellella laajalti. Johann Friedrich Gmelin kuvaili lajin holotyypin Tasmanian Adventure Bay'sta saadusta näytteestä, tosin hän luuli, että näyte oli Uudesta-Kaledoniasta, minkä vuoksi hän nimesi lajin caledonicukseksi.

Elinympäristö

Tasmanianrosellaa tavataan muualla paitsi puuttomilla nummilla ja avohakatuilla, puuttomilla alueilla.

Lisääntyminen

Lisääntymisaika on syyskuulta tammi-helmikuulle. Pesä on tavallisimmin eukalyptuksen kolossa tai onkalossa, toisinaan rakennusten raunioiden onkalossa. Naaras munii neljästä kuuteen munaa, joita se hautoo kolme viikkoa. Haudonta-aikana naaras poistuu pesästä vain aikaisin aamulla ruokailemaan koiraan kanssa, joka antaa sille ruokaa. Poikaset jättävät pesän viiden viikon ikäisinä ja liikkuvat vanhempiensa seurassa vielä neljä-viisi viikkoa. Laji on sukukypsä vuoden ikäisenä, vaikka sen aikuispuku valmistuu vasta 14 kuukauden iässä.

Ravinto

Lajin ruokavalio koostuu siemenistä, kukista, marjoista, pähkinöistä, hedelmistä sekä hyönteisistä ja niiden toukista. Talvisin parvet ruokailevat orapihlaja-aidoissa marjoja syöden.
Kiiskilä (Sievi)

Kiiskilä (myös Kiiskilänkylä) on Sievin kylä, joka sijaitsee seututie 760:n varrella Sievin keskustasta noin 15 km Reisjärvelle päin. Kylältä on matkaa Reisjärvelle 27 km, Ylivieskaan 34 km, ja Jokikylän kautta Nivalaan noin 25 km.
Kiiskilässä asui 559 asukasta vuoden 2006 lopussa. Talouksia on noin 150. Kylän asutus on edelleen jakautunut useammille asutusalueille, joita ovat: Vesimäki, Honkala, Huuhanperä, Martinkangas, Myllyoja, Sikonen, Karjulanmäki, Kangastalo, Pölläneva, Säilynmäki, Katajaperä, Kiiskilä, Koski, Harju, Passoja, Torvenperä, Pyysalo, Ahonpää, Isokoski, Wiia, Pitkämäki, Rääsy, Puskala, Kangasoja, Teeriharju, Mullikko ja Loukkunen. Merkittävin elinkeino on maatalous ja kylällä on noin viisikymmentä aktiivista maatilaa. Kiiskilästä käsin toimii myös metsäkone-, maansiirto-, koneurakointi-, turve, kiinteistöhoito-, rakennus-, puutarhaviljely-, sekä sosiaali- ja hoitoalan yrittäjiä.
Kiiskilän kylämaisemaa hallitsevat loivapiirteiset suo- ja metsämaastot. Kylän alueen suurimmat järvet ovat Iso-Juurikka, Korpinen, Saarivesi, Särkijärvi ja Maansydämenjärvi. Kortejärven järvikuivio sijaitsee Kiiskilän ja Jokikylän alueilla.
Margareta Pietikäinen

Margareta Pietikäinen (s. 28. elokuuta 1940 Helsinki) on suomalainen  poliitikko. Koulutukseltaan hän on filosofian maisteri. Pietikäinen toimi kansanedustajana kolme vaalikautta vuosina 1991–2003. Hän edusti vuosina 1991–1999  Uudenmaan läänin vaalipiiriä ja vuosina 1999–2003 Uudenmaan vaalipiiriä ja kuului Ruotsalaiseen eduskuntaryhmään.
Elinajanodote

Elinaikaan vaikuttavia tekijöitä

Maiden välillä vertailtaessa merkittävin selittävä tekijä on lapsikuolleisuus. Kehitysmaissa edelleen iso osa lapsista kuolee muutaman vuoden ikään mennessä, mikä laskee voimakkaasti keskiarvoa. Myös elintaso on tärkeimpiä selittäviä tekijöitä: köyhät elävät vuosia tai vuosikymmeniä (paikasta riippuen) vähemmän kuin varakkaammat. Tähän seikkaan liittyy muun muassa koulutus, asuinolot, elintavat ja työn vaarallisuus. Moni köyhä kehitysmaan nainen kuolee esimerkiksi synnytykseen tai abortin jälkiseurauksiin.
Puolison iällä on tuoreen tanskalaistutkimuksen mukaan erittäin suuri merkitys ihmisen elinajanodotteeseen. Jos puoliso on kahdeksan vuotta vanhempi, ihmisen elinikä jää keskimäärin 20 prosenttia lyhyemmäksi kuin niillä, jotka ovat naineet ikätoverinsa. Mitä suurempi ikäero on, sitä suurempi on avioliiton elinikää alentava vaikutus. Naisilla voidaan havaita sama ilmiö puolison ollessa itseä huomattavasti nuorempi, mutta miehillä nuorempi puoliso päin vastoin lisää pitkäikäisyyttä.
Koulutus- ja ammattiasema vaikuttaa elinikään niin, että hyvin toimeentuleva ja korkeasti koulutettu elää terveemmin ja pidempään kuin alemman koulutuksen saanut ja huonossa asemassa oleva. Tämä näyttäisi koskevan sekä miehiä että naisia. Tutkimustulos perustuu Tampereen yliopiston gerontologian Tervaskannot 90+ -tutkimukseen.
Alkoholin, tupakan ja muiden päihteiden käyttö on elinikää lyhentävä tekijä.

Arvioiden käyttö

Arviot elinajanodotteesta kiinnostavat muun muassa vakuutusyhtiöitä, antropologeja sekä eläkeviranomaisia. Kansainvälisesti tärkeimpiä tiedon tuottajia ovat Maailman terveysjärjestö WHO ja Suomen Stakesia vastaavat laitokset, jotka pyrkivät tarkkailemaan tilastollisesti kansanterveyttä.

Eliniänodotteen kehitys Suomessa

Suomalaisten keskimääräinen elinikä on pidentynyt 10 vuotta 1970-luvulta ja 20 vuotta sotien jälkeen. Nämä lisävuodet ovat yleensä terveitä ja toimintakykyisiä. Pienituloisimman viidenneksen elinajanodote ei ole kuitenkaan kasvanut 1990-luvun alun jälkeen enää lainkaan. Suomalaisilla on lisäksi vähemmän terveitä elinvuosia kuin eurooppalaisilla keskimäärin.