google/wiki40b huggingface dataset:
Hannes Pulkkinen

Hannes (Johannes) Pulkkinen (29. elokuuta 1885 Rautjärvi –  3. huhtikuuta 1938 Karhumäki, Neuvostoliitto) oli kansakoulunopettaja ja Suomen sosialistisen työväenpuolueen kansanedustaja.
Rautjärven Lahdenkylässä syntyneen Pulkkisen vanhemmat olivat talollinen Heikki Pulkkinen ja Anna Maria Vento. Hän kävi kansakoulun ja valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarista 1908. Pulkkinen oli kansakoulunopettajana Suomussalmella 1908–1909, Sotkamossa 1909–1912, Lappeella 1912–1919 ja Rautalammilla 1921–1923. Vuonna 1920 hän oli Työväen Lehden päätoimittajana Kajaanissa ja Savon Kansan toimittajana Kuopiossa.
Pulkkinen oli Suomen sosialistisen työväenpuolueen kansanedustajana 1922–1923 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä. Vuoden 1923 kommunistipidätysten jälkeen Pulkkinen tuomittiin 1924 vankeuteen yhdeksi vuodeksi seitsemäksi kuukaudeksi. Hän siirtyi elokuussa 1924 SKP:n lähettämänä salaa Neuvosto-Karjalaan, jossa hän toimi vuoteen 1929 saakka suomen kielen opettajana Petroskoin opettajaopistossa. 
Vuosina 1929–1934 Pulkkinen oli Leningradin alueen Vsevolozhskin piirin Työ-nimisen kommuunin maatilan johtajana, 1934–1936 Kirja-kustantamon maatalouskirjallisuuden osaston toimittajana ja 1936 Kontupohjan paperikombinaatin aputalouden johtajana. Muutettuaan elokuussa 1936 Petroskoihin Pulkkinen työskenteli piirtäjänä suksitehtaalla. Pulkkinen oli aikaisemmin erotettu puolueesta Kontupohjan piirikomitean päätöksellä 23. lokakuuta 1935 toimettomuudesta syytettynä.
Pulkkinen vangittiin 25. tammikuuta 1938 vakoilusta ja vastavallankumouksellisesta kansalliskiihkoisesta toiminnasta syytettynä. Hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin ampumalla 3. huhtikuuta 1938 Karhumäen lähistöllä. Hänen maineensa palautettiin 1957.
Metope

Metope (muinaiskreikaksi Μετώπη) oli kreikkalaisessa mytologiassa arkadialaisen jokijumalan tytär, najadi, jonka asuinpaikka oli lähellä Stymfaloksen kaupunkia. Hän meni naimisiin Asopoksen kanssa, ja synnytti tälle useita tyttäriä kuten Aiginan, Salamiin, Sinopen, Euboian, Tanagran, Thespian, Theben, Korkyran, Ismenen ja Harpinan.
Lapsiasiamies

Mannerheinmin lastensuojeluliiton lapsiasiamies

Lapsiasiamies oli myös Mannerheimin lastensuojeluliiton työntekijä, jonka tehtävänä oli huolehtia, että kaupunki tai muu julkisyhteisö ottaa huomioon myös lapset ja nuoret. MLL:lla oli lapsiasimies 1980-luvulta vuoteen 2004. Lapsiasiavaltuutettu on lailla säädetty virkamies, jonka tehtävänä on hoitaa lapsiasiamiehen työ.
Pläri

Pläri, eli taskuelokuva, on yksinkertainen liikkuvaa kuvaa esittävä lelu. John Barnes Linnett patentoi plärin vuonna 1868, mutta idea lienee tunnettu yleisesti jo ennen sitä. Pläriä voi pitää liikkuvan kuvan yksinkertaisimpana ilmenemismuotona. Edullisten tuotantokustannusten vuoksi plärejä on tehty valtavia määriä mitä erilaisimpiin käyttötarkoituksiin, esimerkiksi mainoksiksi. Varhaiset elävää kuvaa esittävä laitteet, esimerkiksi mutoskooppi ja Kinora, hyödyntävät plärin ideaa.
Futisliigan kausi 1990

Pudotuspelit

Pudotuspeleihin osallistuivat runkosarjan kahdeksan parasta joukkuetta. Otteluparit pelattiin paras kolmesta menetelmällä, eli jatkoonpääsyyn vaadittiin kaksi voittoa. Pronssista pelattiin vain yksi ottelu. Tasan päättyneissä otteluissa ei pelattu jatkoaikaa, vaan ottelusarjan tilanteesta riippumatta rangaistuspotkukilpailu. Joukkue 1 pelasi kotonaan otteluissa 1 ja 3, joukkue 2 vastaavasti otteluissa 2.

HJK:n mestarijoukkueen pelaajat

Suomessa ei mestaruuden saavuttaneita pelaajia nimetä virallisesti. Viimeisin tiedossa oleva Suomen Palloliiton (tai Veikkausliigan) julkaisema luettelo pelaajista, jotka saavuttivat Suomen mestaruuden on kaudelta 1980. Ko. mestariluetteloissa oli aina joku minimimäärävaatimus kauden aikana pelatuille otteluille (oli yleensä vähintäin puolet kauden otteluista), jonka pelaajan oli pitänyt pelata saadakseen nimensä mestarien luetteloon.
HJK:n liigapeleissä pelasivat kauden aikana seuraava pelaajat (Kausi 1990 ottelut/maalit):
Jari Europaeus (18/-), Klaus Granlund (10/6), Petri Helin (24/4), Aki Hyryläinen (20/1), Petri Jakonen (9/-), Markku Kanerva (28/3), Juha Karjalainen (20/-), Pekka Onttonen (24/2), Jari Rantanen (16/3), Pasi Rautiainen (29/9), Kari Rissanen (27/2), Janne Suokonautio (6/1), Kimmo Tarkkio (27/16), Pasi Tauriainen (26/3), Petri Tiainen (9/-), Erkki Valla (19/-), Mika Wallden (6/-), Jouko Vuorela (29/2), Mika Väyrynen (12/-), Sami Ylä-Jussila (9/1).
Keltakannusruoho

Ulkonäkö ja koko

Keltakannusruohon haaraton varsi kasvaa 20–70 senttimetriä korkeaksi. Lehdet ovat kapeita, 2–6 cm pitkiä ja ovat varressa kierteisesti. Kukintona on 10–20 cm pitkä runsaskukkainen terttu. Yksittäiset kukat ovat 2,5–3,3 cm pitkiä ja teriöt ovat keltaiset. Kukissa on myös pitkät kannukset, joista kasvi on saanut nimensäkin. Ulkonäöltään kasvi muistuttaa esimerkiksi leijonankitaa. Se kukkii Suomessa loppukesällä ja alkusyksyllä. Keltakannusruoho voi risteytyä juovakannusruohon (Linaria repens) kanssa.

Elinympäristö

Keltakannusruoho kasvaa mm. hiekkaisilla merenrannoilla, kallioilla, tienvarsilla, kuivilla joutomailla ja pellonpientareilla. Sitä viljellään myös koristekasvina. Suomessa keltakannusruoho on alkuperäislaji rannikoilla, sisämaassa se on yleinen uustulokaskasvi.

Muuta tietoa

Keltakannusruohoa ravintonaan käyttäviä perhosia ovat esimerkiksi lounaaniltayökkönen (Acronicta euphorbiae), lattayökkönen (Amphipyra tragopoginis), gammayökkönen (Autographa gamma), kannusruohoyökkönen (Calophasia lunula), varjoyökkönen (Charanyca ferruginea), kannusruohomittari (Eupithecia linariata), harmopikkumittari (Eupithecia satyrata) ja keltajaloyökkönen (Pyrrhia umbra).
Keltakannusruohoa on ennen käytetty rohdoksena mahavaivoihin. Lankoja värjättäessä se antaa harmaanvihreää väriä.
Sininaamapeippo

Tuntomerkit

Sininaamapeipolla on nimensä mukaisesti sininen naama sekä punainen pyrstö. Muuten lintu on pääosin vihreä. Sininaamapeippo on noin 12 cm pitkä.

Esiintyminen

Sininaamapeipon esiintymiskartta:
Leppijärvi (Loimaa, länsi)

Maantiede

Järven pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 100 metriä. Järvellä ei ole laskuojaa, mutta siihen laskee ympäröivältä Leppisuolta muutama suo-oja. Järven rantaviiva on 0,71 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin suota. Koillinen ranta rajautuu hiekkaharjuun, joka kulkee Leppisuon poikki. Harjun päälle on rakennettu valtatie 2, jonka pysähdyspaikka sijaitsee Leppijärvien välissä. Rannoille on rakennettu yksi oma-asunto.
Hopeavero

Hopeavero oli Suomessa ja Ruotsissa vuonna 1571 säädetty vero. Ruotsin valtiopäivät 1571 päättivät kerätä veron maksaakseen niin sanotut Älvsborgin lunnaat Tanskalle. Veron suuruus oli maaseudulla yksi kymmenesosa metallivarallisuudesta ja karjasta sekä kaupungissa yksi kahdestoistaosa omaisuudesta. Suomen hopeaveroluettelot ovat säilyneet lähes kattavasti ja niden avulla voidaan tutkia aikakauden talous- ja sosiaalihistoriaa. 
Älfsborg oli Götajoen suulla Hallannissa sijainnut linna. Se oli Ruotsille tärkeä, sillä se oli maan ainoa Pohjanmeren puoleinen satama. Ruotsi menetti sen Tanskalle vuosina 1563 ja 1612. Vuoden 1563 menetys sai alkunsa, kun Ruotsin kuningas Eerik XIV yritti vallata Hallannissa sijatsevan Halmstadiin mutta epäonnistui. Rauha solmittiin Stettinissä vuonna 1570. Ruotsin piti ostaa Älfsborg takaisin 150 000 taalarin hinnalla.
Hopeaveron maksaminen oli suomalaisille kova rasitus, koska se tuli muiden verojen ja sotarasituksen lisänä. Rahvas yritti vapautua veronmaksusta esimerkiksi merkityttämällä itsensä veronmaksukyvyttömäksi. Vaikka vuoden 1571 hopeaveron maksaminen oli kansalle raskasta, se jäi kuitenkin pienemmäksi taakaksi kuin myöhempi verorasitus. On laskettu, että vuonna 1590 kerättiin erilaisia apuveroja kaksinkertaisesti hopeaveroon verrattuna. Lisääntyneen verotuksen syynä oli valtakunnan sotapolitiikka.
Frithiof Strandell

Frithiof Strandell (1865–1925) oli suomalainen arkkitehti. Strandell suunnitteli lukuisia Turussa sijaitsevia jugendrakennuksia. Vartiovuorenmäelle hän suunnitteli asuintalon nimeltä Hjorten. Rakennuksen valmistuttua arkkitehti asui itse toisessa kerroksessa puistonpuoleisessa päädyssä ja hänen isänsä V.L.B. Strandell asui kolmannessa kerroksessa suoraan arkkitehdin asunnon yläpuolella.
Jugendrakennusten purkaminen sai Turussa erityisen paljon huomiota, kun Strandellin suunnittelema rakennus Hamburger Börs Kauppiaskadun ja Eerikinkadun kulmasta purettiin uudemman rakennuksen tieltä. Paikalle jäi vanhempi rakennus, jonka nykyinen ulkoasu on Strandellin käsialaa.
Horace Gould

Horace Gould syntyjään Horace Harry Twigg (20. syyskuuta 1918 Bristol – 4. marraskuuta 1968 Southmead) oli brittiläinen F1-kuljettaja. Hän osallistui 18 F1-osakilpailuun kausilla 1954–1958 ja 1960. Hän saavutti yhteensä kaksi MM-pistettä ajamalla viidenneksi Britannian GP:ssä 1956.
Horacen pojat Martin ja Richard elävät nykyään Bristolissa. Martin kilpaili F3-luokassa ja hänen poikansa Daniel ja James Gould kilpailevat myös moottoriurheilussa.
Tie 23 (Viro)

Kantatie 23 kulkee Pohjois-Virossa Länsi-Virumaalla Rakveren länsipuolelta valtatieltä 5 Haljalan pienkauppalaan valtatielle 1. Tien pituus on 9,4 kilometriä.

Tien kulku

Kantatie 23 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:
Rainer Klug

Rainer Klug (s. 13. joulukuuta 1938 Konstanz) on saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Freiburg im Breisgaun arkkihiippakuntaan 15. toukokuuta 1969 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Ala Miliarian titulaaripiispaksi 23. toukokuuta 2000. Piispaksi vihkiminen seurasi 29. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Oskar Saier, jota avustivat Joseph Pierre Aimé Marie Doré ja Paul Friedrich Wehrle.
Victon

Historia

Ennen varsinaista debyyttiään Victon tunnettiin vielä nimellä Plan A Boys. 17. elokuuta 2016 Plan A Entertainmentin some julkaisi tiedotteen tulevasta tv-ohjelmasta, jota yhtyeen jäsenet tähdittävät. Kyseinen tosi-tv-ohjelma eli Me & 7 Men lähetettiin ensi kerran musiikkikanava Mnet:illä 30. elokuuta 2016. Ohjelman idea oli näyttää Plan A Boysien kulku kohti ensiesiintymistä.
31. elokuuta 2016, Plan A Boys teki yhteistyössä Huh Gakin kanssa kappaleen "Begin Again". Varsinainen debyyttisingle "I'm Fine" julkaistiin 9. marraskuuta 2016.
Sciurus aestuans

Ulkonäkö ja koko

Lajin turkin väri vaihtelee päältä kellanruskeasta tummanruskeaan, vatsapuoli on vaaleampi. Poskessa on usein valkoinen täplä. Häntä on tuuhea ja tupsu sen päässä on yleistä. Se on noin 300 gramman painoinen ja sen pituudeksi on, 18-senttinen häntä pois lukien, mitattu 20,2 senttiä.

Levinneisyys ja elinympäristö

Sciurus aestuansista tavataan laajalla alueella Brasiliassa, Ranskan Guayanassa, Guyanassa, Surinamessa, Venezuelassa ja Kolumbiassa. Elinympäristö vaihtelee Atlantin rannikon galleriametsistä Amazonin sademetsiin. Sitä esiityy myös kaupunkien puistoissa.

Ravinto

Oravan ravinto koostuu pääosin hedelmistä ja pähkinöistä, etenkin sukujen Astrocaryum, Parajubaea ja Attalea palmuhedelmistä. Lisäksi se syö munia ja linnunpoikasia. Se itse saattaa joutua töyhtökapusiiniapinan syötäväksi.
Hyaloklastiitti

Hyaloklastiitti on veden- tai jäänalaisissa tulivuorenpurkauksissa muodostunut kivilaji. Se koostuu vulkaanisesta lasista, sen muuttumistuotteista, mineraalifragmenteista ja autigeenisistä mineraaleista. Hyaloklastiittien vulkaaninen lasi on tavallisesti koostumukseltaan basalttista, ja sitä kutsutaan sideromelaaniksi. Happamat hyaloklastiitit ovat harvinaisia, niitä esiintyy ainakin Islannissa ja Ponzan saarella Italiassa. 
Vulkaaninen lasi on hyvin epästabiili yhdiste, ja se muuttuu helposti palagoniitiksi altistuessaan vesipitoisille liuoksille. Palagoniitti koostuu useista pääasiassa erilaisista smektiittimineraaleista, mutta se sisältää myös jonkin verran muita mineraaleja.  Palagoniitti se on basalttisen lasin ensimmäinen stabiili muuttumistuote. Palagonisaatiossa sideromelaanista häviää tiettyjä komponentteja, jotka voivat kiteytyä, ja muodostaa sekundaarisia, ns. autigeenisiä mineraaleja. Tällaisia mineraaleja ovat esimerkiksi erilaiset savimineraalit, kalsiitti ja opaali. 
Hyaloklastiitti koostuu kulmikkaista, vaihtelevankokoisista klasteista, joissa on usein kaasukuplien jättämiä reikiä. Klasteja ympäröi tavallisesti palagoniittinen muuttumisreunus. Hyaloklastiitti on väriltään tummanruskeaa tai lähes mustaa, ja se muistuttaa asultaan iskostunutta sedimenttiä. 
Hyaloklastiittia muodostuu, kun basalttista laavaa purkautuu veden- tai jään alla, ja se joutuu kosketuksiin kylmän veden kanssa, jolloin se jähmettyy ja breksioituu hyvin nopeasti. 
Sellaista vulkaanisen lasin kerrostumaa, joka on hyvin pitkälle palagonisoitunut, kutsutaan palagoniittituffiksi. 
Hyaloklastiitteja ja palagoniittituffeja esiintyy kaikkialla maailmassa, missä tapahtuu veden- tai jäänalaisia tulivuorenpurkauksia. Esimerkiksi Islannissa erilaiset hyaloklastiittimuodostumat ovat hyvin yleisiä.
Onni Wetterhoff

Kurt Alfred Onni Wetterhoff (28. joulukuuta 1835 Helsinki – 11. helmikuuta 1892 Helsinki) oli ensimmäinen eräaiheista kirjoittanut suomalainen kirjailija. 
Wetterhoffin vanhemmat olivat Uudenmaan ja Hämeen laamannikunnan laamanni Georg Adolf Wetterhoff (1802–1886) ja Sofia Juliana Karolina Stjernvall. Hänen nuorempia sisariaan olivat Wetterhoffin kotiteollisuusopettajaopiston perustaja Fredrika Wetterhoff ja voimistelunopetuksen kehittäjänä tunnettu Mathilda Asp sekä vanhempi veljensä toimittaja, kirjailija Karl Gustaf Wetterhoff.
Onni Wetterhoff lopetti lukion kesken ja liittyi 1854 Hämeenlinnan tarkk´ampujapataljoonaan aliupseerina. Hän palveli armeijassa vuoteen 1859 saakka ja erosi sitten sieltä aliluutnanttina. Tämän jälkeen hän opiskeli Evon metsäopistossa valmistuen metsänhoitajaksi 1861.
Wetterhoff oli sitten Suomen metsähallituksen palvelukseen toimien metsänhoitajana ja sihteerinä. Myöhemmin Wetterhoff oli Tukholman läänin talousseuran palveluksessa metsänhoitajana, toimi jonkin aikaa näyttelijänä Helsingissä, johti ruotsalaista Pihkovan kuvernementissa Venäjällä toiminutta puutavaran vientiyritystä sekä toimi 1870-luvun lopulla parin vuoden ajan ravintola Kappelin vuokraajana Helsingissä. Hän aloitti kirjailijan uransa vasta muutettuaan Hämeenlinnaan. Onni Wetterhoff kuoli pitkään sairastettuaan 56-vuotiaana helmikuussa 1892,
Onni Wetterhoff oli naimisissa 1877–1879 ruotsalaisen Anna Nescherin kanssa ja heidän poikansa oli jääkäriliikkeessä toiminut Fritz Wetterhoff.
Koskuslammi

Maantiede

Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja sen pituus on 270 metriä ja leveys 100 metriä. Siihen laskee neljä metsäojaa, joista yksi tuo Koskuslamminsuon vettä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 100 metriä pitkä laskuoja Haukilammiin. Haukilammista saa alkuunsa 3,3 kilometriä pitkä laskuoja, joka yhtyy ensin 2,0 kilometrin jälkeen Hietastenojaan ja sitten 1,3 kilometrin jälkeen Teuronjokeen.
Järven rantaviiva on 600 metriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven itäsannat rannat ovat hieman soistuneita.Järvi on asumaton ja sen vierestä ohittaa läheltä metsäautotie, joka yhtyy seututieheen 283.

Historia

Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimi on kirjoitettu "Wähä Koskusjärvi". Järven rantaviivan viereen on piirretty ruohottumista ilmaisemia karttamerkkejä. Järven rannat olivat tuolloin asumattomia. Kulmalan talo sijaitsi tuolloin 300 metrin päässä.
Kelly McGillis

Kelly McGillis (s. 9. heinäkuuta 1957 Newport Beach, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä.
Hänen tunnetuimmat roolinsa ovat elokuvista Top Gun – lentäjistä parhaat, Syytetty (The Accused) sekä Peter Weirin Todistaja (Witness), josta hän sai Golden Globe -palkinnon.
Vakuutuslääketiede

Vakuutuslääketiede on oppiala, jossa lääketieteellistä tietoa ja kokemusta sairauksien syntymekanismeista, seurauksista ja hoidoista sovelletaan sosiaalivakuutuksen ja yksityisen henkilövakuutuksen oikeudellisiin käsitteisiin.

Vakuutustoiminnassa tarvitaan lääketieteelliseen tietoon perustuvaa arviointia

Vakuutuslääketiedettä tarvitaan, kun vakuutuslaitokset tekevät päätöksiä, jotka liittyvät etuuden tai korvauksen hakijan terveydentilaan.
Keskeiset vakuutuslääketieteelliset kysymykset koskevat työ- ja toimintakyvyn, syy-yhteyden, riskin ja haitan arviointia. Nämä arviointikohteet painottuvat eri tavoin eri vakuutuslaeissa.
Yleisimmät vakuutuslajit, joissa tarvitaan vakuutuslääketiedettä, ovat työeläkevakuutus, henkivakuutus, liikennevakuutus, tapaturmavakuutus, sairauskuluvakuutus sekä yleinen sairausvakuutus. Vakuutuslääketieteen asiantuntemusta tarvitaan myös muissa vakuutuslajeissa, kuten potilasvakuutuksessa, matkavakuutuksessa ja vastuuvakuutuksessa.
Vakuutuslääketieteellistä asiantuntemusta tarvitaan uusien korvausjärjestelmien luomisessa ja kehittämisessä. Lisäksi vakuutuslääketiedettä tarvitaan näihin eri vakuutuslajeihin liittyvässä muutoksenhaussa.
Eri vakuutuslajien erilaiset tarkoitukset, lakitekstien sanamuodot ja tulkinnat vaativat lääketieteelliseen tietoon perustuvaa harkintaa. Vakuutuslääketieteen tehtävänä on lakisääteisissä vakuutuksissa arvioida, onko vakuutetulla oikeus laissa määriteltyyn etuuteen tai korvaukseen. Yleensä etuuden myöntämisedellytykset eivät ole ainoastaan lääketieteellisiä, vaan ratkaisua tehtäessä otetaan huomioon myös muita seikkoja, kuten esimerkiksi etuudenhakijan ikä ja työ.
Käytännössä vakuutuslääketiede on monien lääketieteen erikoisalojen osaamisen soveltamista vakuutussopimuksen solmimisen, korvattavuuden ja hylkäyspäätösten perusteiden juridiikkaan. Vakuutuslääketiede toimiikin lääketieteellisen tiedon, sosiaalipolitiikan, vakuutusmatematiikan, juridiikan ja talouselämän välimaastossa.

Vakuutuslääketieteen erityispätevyys

Vakuutuslääketieteen erityispätevyys on osa Suomen Lääkäriliiton erityispätevyysjärjestelmää, jonka tarkoituksena on tukea jäsenistön täydennyskoulutusta ja ammatillista kehittymistä.
Vakuutuslääketieteeseen pätevöityjiltä vaaditaan tehtävään soveltuva erikoislääkäritutkinto, vähintään 3 vuotta käytännön palvelua puolipäivätoimisessa vakuutuslääkärin työssä, vähintään 60 tuntia teoreettista kurssimuotoista koulutusta, alan kirjallisuuteen perehtymistä sekä osallistumista päättökeskusteluun. Erityispätevyyden suorittaminen tapahtuu tutorin kanssa laaditun koulutussuunnitelman mukaan.
Vakuutuslääketieteen erityispätevyyden saaneen lääkärin tulee olla perehtynyt vakuutuslääketieteeseen liittyvään teoreettiseen tietoon ja alan sisäisiin menettelytapoihin, kyetä toimimaan itsenäisenä asiantuntijalausunnon antajana käytännön ratkaisutoiminnassa sekä kyetä toimimaan asiantuntijana alan tiedotus- ja koulutustehtävissä.Suomen Lääkäriliitto hyväksyi vakuutuslääketieteen erityispätevyyteen oikeuttavan koulutusohjelman keväällä 1994.
Liskot

Piirteet

Liskoilla on yleensä neljä jalkaa, korva-aukot ja liikkuvat silmäluomet. Lajit vaihtelevat muutaman sentin pituisista lähes kolmimetrisiin. Muutamilla liskoilla ei ole jalkoja, mutta niitä ei lueta käärmeisiin korva-aukkojen ja silmäluomien takia. Monet liskot kykenevät vaihtamaan ruumiinsa väriä, ympäristön tai uhan vuoksi. Näistä tunnetuimpia ovat kameleontit.

Ravinto

Liskojen ravintoa ovat pääasiassa hyönteiset ja hieman suuremmat jyrsijät. Osa liskoista, kuten iguaanit syövät myös kasveja. Iguaanin ruuansulatuskanava ei kykene sulattamaan eläinperäisiä proteiineja kunnolla.

Myrkyllisyys

Liskoista vain viisi lajia on myrkyllisiä. Niiden myrkky ei siirry ihmiseen välittömästi kuten käärmeiden terävien myrkkyhampaiden kautta, vaan hitaasti tavallisen pureman kautta. Liskot eivät yleensä ole vaaraksi ihmiselle.

Puolustautuminen

Liskoilla on monenlaisia puolustautumistapoja. Tapoja ovat muun muassa ruumiin pullistelu, kaulusten nostelu, sähiseminen, maastoutuminen tai vain näyttäminen ulkonäöllisesti pelottavalta tai myrkylliseltä.

Suomen liskot

Suomessa luonnonvaraisina eläviä liskolajeja ovat vain sisilisko ja vaskitsa. Lisäksi 2000-luvulla Lounais-Suomessa on havaittu hietasisiliskoja.
Sven Mikser

Opinnot

Ennen politiikkaan lähtemistään Mikser ehti jonkin verran aloitella akateemista uraa. Valmistuttuaan ylioppilaaksi 1992 Paiden lyseosta (vir. Paide 1. keskkool) hän aloitti Tarton yliopistossa englannin kielen ja kirjallisuuden opinnot ja valmistui maisteriksi 1996. Vuodet 1996–1999 Mikser toimi Tarton yliopiston germaanis-romaanisen laitoksen assistenttina. Mikser on edelleen Tarton yliopiston konsistorin jäsen.

Poliittinen ura

Mikser oli Keskustapuolueen poliittinen sihteeri vuosina 1998–1999 ja kansanedustaja 1999–2005. Sosiaaliliberaalit Mikser ja Peeter Kreitzbergin erosivat Keskustapuolueesta ja liittyivät sosiaalidemokraatteihin 16. maaliskuuta 2005. Keskustapuolueen jäsen hän oli ollut vuodesta 1995. Mikserin ja Kreitzbergin ero oli aikanaan ikävä isku Edgar Savisaaren johtamalle keskustalle.
Mikserin aloitteesta järjestettiin 16. maaliskuuta 2005 luottamusäänestys, joka päättyi oikeusministeri Ken-Marti Vaherin ja lopulta koko Juhan Partsin hallituksen eroon. 29. toukokuuta 2009 hänet valittiin Naton parlamentaarisen yleiskokouksen varapuheenjohtajaksi. Vuoden 2011 Riigikogun vaalit olivat Mikserin uran suurimpia menestyksiä. Hän sai koko maassa kahdeksanneksi eniten ääniä (7 431 ääntä) ja Sosiaalidemokraattinen puolue oli Mikserin vaalipiirissä Järva- ja Viljandimaalla suurimman kannatuksen saanut puolue 27,4 prosentin ääniosuudella. Uudeksi Viron politiikan tähdeksi luonnehdittu Mikser johdatti puolueen suureen vaalivoittoon melkein kaksinkertaistaen puolueen paikkamäärän kymmenestä edustajasta yhdeksääntoista.
Helmikuussa 2014 Andrus Ansip ilmoitti eroavansa pääministerin tehtävistä, minkä seurauksena istuva hallitus hajotettiin. Uusi hallitus muodostettiin reformipuolueen ja sosiaalidemokraattisen puolueen välille, ja se jatkoi huhtikuun 2015 vaaleihin saakka. Mikser jatkoi puolustusministerinä myös vaalien jälkeisessä hallituksessa.
Mikser on aktiivinen muillakin yhteiskunnan aloilla. Marraskuussa 2004 hänet valittiin maan suurimman urheiluliiton, Viron yleisurheiluliiton puheenjohtajaksi. Mikser oli aikanaan pituushypyssä nuorten sarjassa Viron mestari. 23. helmikuuta 2006 Mikser kuitenkin ilmoitti luopuvansa liiton johdosta Riigikogun työmäärän ja perhe-elämän takia.
Jevgeni Ossinovski ilmoitti toukokuun 2015 alussa haastavansa Mikserin sosiaalidemokraattien puheenjohtajana kesäkuun puoluekokouksessa. Muutamaa päivää ennen puoluekokousta Mikser ilmoitti vetäytyvänsä äänestyksestä ja sosiaalidemokraatit valitsivat Ossinovskin puolueen uudeksi puheenjohtajaksi.