Satakunnan tykistörykmentti

Perinteet

Satakunnan Tykistörykmentti vaalii Kuninkaallisen Suomen Tykistörykmentin ja Kenttätykistörykmentti 1:n perinteitä.
Satakunnan Tykistörykmentin perinnepäivä on 26.5, joka on ensimmäisen suomalaisen tykistörykmentin - Kuninkaallisen Suomen Tykistörykmentin - perustamispäivä vuonna 1794. Kenttätykistörykmentti 1 perustettiin 1918 Vapaussodan jälkeen.
Satakunnan Tykistörykmentin lipun suunnitteli heraldikko Gustaf von Numers ja se vihittiin käyttöön puolustusvoimien lippujuhlapäivänä 4. kesäkuuta 1958 Helsingin Senaatintorilla. Rykmentin lipun värit ovat Satakunnan maakunnan värit - koboltinsininen ja viljapeltojen keltainen. Keskuskuviossa Satakunnan karhu kantaa liekehtivää pommia - tykistön perinteistä tunnusta. Vasemmassa ylänurkassa on tunnus, mikä viittaa perinteisiin myös Ruotsin vallan ajalta: kaksi tykinputkea ristikkäin sekä tykinkuulat. Lipputangon kärjessä on IV luokan vapaudenristi, jonka Suomen valtionhoitaja ja sotaväen ylipäällikkö, kenraali Gustaf Mannerheim luovutti Kenttätykistörykmentti 1:lle vapaussodan jälkeen. Vapaudenristin punavalkoisiin nauhoihin on kirjoitettu kahden taistelupaikan nimet: Tampere ja Viipuri. Näissä taisteluissa silloinen tykistö erityisesti kunnostautui.
Satakunnan Tykistörykmentin kunniamarssi on Allan Palmgrenin säveltämä ja Hjalmar Nortamon sanoittama Satakunnan marssi.
Satakunnan Tykistörykmentin perinneristinä on Satakunnan Tykistöristi, joka on Yrjönristi Satakunnan karhua kuvaavalla tunnuksella.
Satakunnan Tykistörykmentin perinnetykkinä on 122 H 09. Kyseessä on sama tykki, jonka kilpeen oli kiinnitetty KTR 1:lle myönnetty vapaudenristi.

Ruotsin vallan aika

Osana Ruotsia tykistöä on ollut Suomessa keskiajalta alkaen. Tykistöyksiköitä on sijainnut 1700 -luvulla ainakin Viipurissa, Turussa, Haminassa, Lappeenrannassa ja Savonlinnassa. Satakunnan Tykistörykmentin historian voidaan katsoa alkaneen Kuninkaallisen Suomen Tykistörykmentin perustamisesta 1794.  Tuolloin Ruotsin tykistö organisoitiin neljäksi rykmentiksi, jotka saivat nimeksi Svean, Götan, Venden ja Suomen Tykistörykmentit. Perustamiskäsky annettiin 26.5, joka on nykyään Satakunnan Tykistörykmentin perinnepäivä.
Kuninkaallinen Suomen Tykistörykmentti oli sijoitettuna Helsinkiin, Viaporiin, Hämeenlinnaan, Loviisaan, varkauteen, Svartholmaan ja Tammisaareen. Helsingissä sijaitsivat rykmentin kasarmit Ullanlinnan lähellä. Rykmentillä oli siniset sotilaspuvut punaisella kauluksella. Hattusolki oli messingistä ja upseerien olkaimet kullatusta messingistä. Rykmentti oli hyvin varustettu tykkikalustolla. Rykmentin päävarastossa oli 1808 163 käyttökelpoista kenttätykkiä, joista 24 kuuluisia Helvigin suunnittelemia kanuunoita. Muut 215 tykkiä olivat linnoituksissa ja muissa varastoissa. Merkittävin sota, johon rykmentti osallistui, oli Suomen sota 1808 - 1809. Tykistö näytteli merkittävää osaa muun muassa Koljonvirran taistelussa. Sodan jälkeen 1811 päätettiin, että Kuninkaallinen Suomen Tykistörykmentti hajotetaan ja osia siitä liitettiin muihin Ruotsin rykmentteihin. Valloitetun maan ei sallittu pitää yllä tykistöä.

Itsenäisen Suomen alkuaika

Kenttätykistörykmentti 1 perustettiin ensimmäisenä rykmenttinä Vapaussodan jälkeen, kun itsenäisen Suomen tykistöä alettiin muodostamaan. Sen komentajaksi määrättiin jääkärieverstiluutnantti Lauri Malmberg. Rykmentti toimi hetken Hämeen Kenttätykistörykmentti N:o 1 nimisenä 11.11.1918 alkaen, saaden nimeksi Kenttätykistörykmentti 1 toukokuun 7. päivä 1919. Rykmentti oli alkuaikoina sijoitettuna pääosiltaan Tuusulassa, mutta vuodesta 1934 eteenpäin se sijaitsi kokonaisuudessaan Hämeenlinnassa. Rykmentti harjoitteli Lappeenrannassa ja Perkjärvellä, josta muodostui pääasiallinen leirialue vuodesta 1920 eteenpäin.