Luikonlahden kaivos

Luikonlahden kuparikaivos sijaitsi Kaavin kunnassa Pohjois-Savossa, ja se oli toiminnassa vuosina 1968–1983. Nykyisin Luikonlahden kaivosalueella rikastetaan Kylylahden kaivoksen malmia.

Luikonlahden rikastamo

Malminrikastus käynnistyi Luikonlahdessa vuonna 2012. Luikonlahden rikastamo oli tuolloin osa australialaisen Altona Mining Ltd:n ja sen suomalaisen tytäryhtiön Kylylahti Copper Oy:n kaivostoimintaa. Lokakuussa 2014 Kylylahti Copper Oy:n omistajaksi vaihtui ruotsalainen Boliden-konserni. Kauppahinta on 95 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. 
Luikonlahden rikastamolla tehdään töitä kolmessa vuorossa. Työntekijävahvuus on vajaat 140. Rikastamo on toiminut täydellä teholla syyskuusta 2012 lähtien.
Vuosittain Luikonlahteen kuljetetaan rikastettavaksi arviolta 550 000 tonnia malmia Kylylahden kaivoksesta Polvijärveltä. Malmi sisältää mm. kuparia, kobolttia, nikkeliä, kultaa ja sinkkiä. Muutaman vuoden aikana kultaa on rikastettu Luikonlahdessa yhteensä noin tuhat kilogrammaa. 
Luikonlahdesta rikaste viedään rekoilla Harjavaltaan, jossa on Bolidenin kuparisulattamo. Harjavallassa valmistetaan kuparimetallia.

Tuotantokapasiteetin nostaminen

Joulukuussa 2012 Kylylahti Copper Oy ilmoitti, että se pyrkii jatkossa nostamaan Luikonlahden rikastamon tuotantokapasiteettia 800 000 tonniin malmia. Kylylahti Copper Oy kaavailee, että Luikonlahdessa voitaisiin prosessoida yhtiön muiden malmioiden malmia. Kylylahti Copper Oy:llä on malmioita muun muassa Outokummun Hautalammilla sekä Leppävirran Valkeisenrannalla.
Jos tuotantokapasiteetin nosto toteutuu tavoitteiden mukaisesti, Luikonlahden rikastamossa tuotetaan vuosittain kupari-kultarikastetta 47 000 tonnia, sinkkirikastetta 5 000 tonnia ja koboltti-nikkelirikastetta 98 000 tonnia.
Tuotannon kasvaessa rikastamolle syntyy aiempaa enemmän rikastehiekkaa. Nykyistä 27 hehtaarin allasta ei aiota laajentaa. Sen sijaan rikastamo aikoo korottaa rikastehiekka-altaita ja patorakennelmia. Jos tuotanto tuplaantuu, myös rikastuksen yhteydessä tarvittavien prosessivesien ja käytettyjen kemikaalien määrä kasvaa. Luikonlahden rikastamo pyrkii ottamaan käyttöön veden kierrätyksen vuoden 2013 loppuun mennessä.
Rikastamon tuotannon kasvusuunnitelmat ovat herättäneet huolta sekä alueen vakituisissa että vapaa-ajan asukkaissa. Jos rikastamon tuotantoa lisätään suunnitellulla tavalla, se lisäisi päästöjen määrää vesistöön. Myös liikennemäärän kasvunäkymät (noin 44 % verrattuna nykyiseen) huolestuttavat paikallisia. Kylylahdesta kuljetetaan 60–70 kuormallista malmia Luikonlahden rikastamolle joka arkipäivä.

Luikonlahden kuparikaivos

Kaavin Luikonlahdessa toimi vuosina 1968–1983 kuparikaivos. Se tuotti kuparin ohella myös sinkkiä, kobolttia ja rikkiä. Malmia louhittiin toiminta-aikana 6,87 miljoonaa tonnia. Malmin pitoisuudet olivat 0,99 prosenttia kuparia, 0,61 % sinkkiä, 0,14 % kobolttia ja 17,22 % rikkiä. Kaivoksen omisti Myllykoski Oy.
Luikonlahteen rakennettiin rautatieyhteys yhtä aikaa kaivostoiminnan käynnistymisen kanssa. Kaivoksen kuparirikaste kuljetettiin Harjavallan tehtaille ja rikkirikaste Siilinjärvelle. Kokkolaan kuljetettiin sinkkirikaste sekä pienempiä määriä myös koboltti- ja nikkelirikastetta.
Kaivostoiminta alkoi suurimman ns. Asuntotalon esiintymän avolouhintana 1968–1971. Louhinta jatkui täällä sitten maan alla aina vuoteen 1983 saakka. Vuosina 1980–1983 louhittiin myös Kunttisuon ja Pajamalmin malmiesiintymät.
Kaivostoiminta päättyi Luikonlahdessa vuonna 1983. Sen jälkeen kaivosalueella ovat toimineet Malmikaivos Oy (malminetsintää, geologisia tutkimus- ja erikoislouhintapalveluja), Partek Oy ja Finnminerals Oy. Malmikaivos Oy löysi Kaavilta Suomen ensimmäisen kimberliittiesiintymän vuonna 1964.
Kaivosalueella on toiminut myös Mondo Minerals Oy:n talkkimalmin rikastamo. Kaivoksen osti sitten kanadalaisomisteinen kaivosyhtiö Finn Nickel Oy joka aikoi avata kaivoksen rikastamon ja haki jo sitä varten lupia. Hanke kaatui kuitenkin yhtiön konkurssiin heinäkuussa 2009.