google/wiki40b huggingface dataset:
Fort Bourbon

Fort Bourbon oli Manitoban provinssissa Kanadassa sijainnut linnoite, jonka Pierre La Vérendrye rakennutti toimiessaan alueen linnoituksien komendanttina. Linnoite rakennettiin Kanadan luoteisosiin suuntautuneiden tutkimusmatkojen aikana 1740-luvulla. Linnoite sijaitsi nykyisen Grand Rapidsin kaupungin lähistöllä Winnipegjärven pohjoisosassa paikassa, jossa Saskatchewanjoki laskee Winnipegjärveen.
Alueen ensimmäisen tutkimusmatkan suoritti La Vérendryen pojista nuorin, Louis-Joseph Gaultier de La Vérendrye vuonna 1737. Tutkimusmatkan tulokset jäivät kuitenkin laihoiksi isorokkoepidemian vuoksi. Vuonna 1740 Louis-Joseph teki onnistuneen Cedarjärvelle ja Saskatchewanjoelle suuntautuneen tutkimusmatkansa, jonka aikana hän kartoitti Cedarjärven länsipäästä paikan ensimmäiselle Fort Paskoyan linnoitteelle. Hän palasi tutkimusmatkaltaan Winnipegjärvelle ja määritti rakennuspaikan Fort Bourbonille. Hänen piirtämänsä vuodelta 1740 peräsin olevan kartan mukaan linnoite sijaitsi nykyisen Grand Rapidsin ja Winnipegjärven välisellä alueella Saskatchewanjoen pohjoisrannalla. Seuraavana vuonna hänen isänsä lähetti retkikunnan rakentamaan linnoitusta.
Ensimmäinen linnoite oli käytössä lyhyen aikaa, ja toinen Fort Bourbon perustettiin edellistä lännemmäksi.
Lindsey Jacobellis

Olympialaiset

Lumilautakrossin finaalissa Torinossa 2006 Jacobellis otti heti lähdössä kärkipaikan ja jo puolivälissä hän oli paljon muita edellä, kunnes hän toiseksi viimeisessä hypyssä temppuili ja kaatui. Tällöin Sveitsin Tanja Frieden tuli ohi ja laski olympiakultaan.
Vancouverin olympialaisissa 2010 Jacobellis sijoittui lumilautakrossissa viidenneksi.
Marga Kiseleff

Marga Lucie Wilhelmina Rosa Kiseleff, vuodesta 1888 Toppelius (26. kesäkuuta 1862 Helsinki – 15. elokuuta 1924 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari, joka tuli tunnetuksi kukka-akvarelleistaan.
Kiseleffin vanhemmat olivat yliarkkitehti Konstantin Kiseleff ja Sofia Julia Rosa Rüdinger ja puoliso vuodesta 1888 taidemaalari, majuri Woldemar Toppelius.  Kiseleff kävi saksalaisen tyttökoulun Helsingissä. Taideopinnot hän aloitti Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1880 ja jatkoi niitä Sveitsissä kukkien maalaukseen erikoistuneen Rosalie Gayn oppilaana. Hän oli Sveitsissä ainakin 1881-1883 ja 1886 sekä Pariisissa 1887 opiskelemassa Émile Rousseaun johdolla. Lähes yksinomaan kukka-aiheita vesiväritekniikalla maalannut Kiseleff työskenteli enimmäkseen ateljeessa eikä luonnossa, mutta maalasi silti koriste- ja huonekasvien ohella luonnonkukkia ja hedelmäpuun kukkivia oksia sekä jonkin verran hedelmäasetelmia. Taideyhdistyksen vuosinäyttelyssä hän oli esillä ensimmäisen kerran 1882 akvarelli- ja guassitöillä. Kun Kiseleff oli avioitunut upseeri ja merimaalari Toppeliuksen kanssa, parikunta teki  yhteisen opintomatkan ensin Kööpenhaminaan 1892-1895 ja sitten Pariisiin, Lontooseen, Cornwalliin ja Italiaan 1897-1898, samoin kuin vietti kesät 1899 ja 1900 Ruotsin länsirannikolla. He asuivat Berliinissä ja Weimarissa 1900-1914 ja Ruotsissa 1914-1918.  Tästä syystä Kiseleffin yhteydet Suomen taide-elämään jäivät melko vähäisiksi, vaikka pariskunta palasikin takaisin Suomeen vuonna 1918.
Kivijärvi (Ylöjärvi, Lopenkulma)

Maantietoa

Järvi on 450 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,3 hehtaaria. Siihen laskee suo-ojia ympäröivistä metsistä. Suurin soista on Lakkilammenneva. Järven noin 100 metriä pitkä laskuoja laskee Aliseen Kivijärveen. Kivijärven rannat ovat avosuota eikä niille ole rakennettu mitään. Rantaviivan pituus on noin kilometri.

Historiaa

Vuoden 1955 peruskartassa Kivijärvi ja Alinen Kivijärvi muodostivat yhtenäisen järven, jonka nimi oli "Kivijärvi". Keskellä järveä oli kapeikko, joka oli noin 10–20 metriä leveä. Sen rantoja kiersi suoreunus ja järveen laski pohjoisesta kaksi suo-ojaa ja etelästä lyhyt pelto-oja. Järven eteläosan ympärillä oli nykyistä enemmän peltomaata. Vuoden 1982 peruskartassa järvet olivat jo erillään toisistaan. Niitä yhdisti suo-oja ja järvien ympäri kiertävä suoreunus oli aiempaa leveämmin piirretty. Yläosan vesialueelle oli piirretty suota ja heinittymistä terkoittavat karttamerkit. Järvien vedenpinnan korkeutta on mitä ilmeisimmin laskettu vuosien 1955 ja 1982 välillä. Alhaisen Kivijärven ympäristön peltoja on nykyään vähemmän kuin 1955.
Garfunkelin epäyhtälö

Geometriassa Garfunkelin epäyhtälö kuuluu seuraavasti:
Olkoon I kolmion ABC sisään piirretyn ympyrän C keskipiste ja U, V ja W janojen IA, IB ja IC leikkauspisteet C:n kanssa. Olkoon G ABC:n painopiste ja D, E ja F janojen GA, GB ja GC leikkauspisteet C kanssa. Tällöin kolmion UVW piiri on pienempi tai yhtä suuri kuin kolmion DEF piiri.
Garfunkelin epäyhtälön otaksui ja todisti J. Garfunkel Crux Mathematicorumissa numeroissa 7, 1981 ja 8, 1982.
Piirrä ja Arvaa

Pelin kulku

Ensimmäinen pelaaja heittää arpakuutiota ja ottaa pakasta kortin. Ruutu, johon arpakuution osoittamalla silmäluvulla liikutaan, määrää sen, mitä kortin sanaa käytetään. Vuorossa oleva pelaaja katsoo sanan mutta ei näytä sitä muille. Tämän jälkeen hän alkaa piirtää sitä paperille, tavoitteenaan saada muut arvaamaan kyseessä oleva sana. Aikaa piirtämiseen ja arvaamiseen on tiimalasin näyttämä aika. Oikein arvatusta sanasta saa pisteen ja pääsee liikkumaan pelilaudalla.

Piirrä ja Arvaa Junior

Piirrä ja Arvaa Junior on lastenversio alkuperäisestä Piirrä ja Arvaa -lautapelistä. Jokaisessa kortissa on yksi kuva lukutaidottomia lapsia varten ja kolme sanaa jaettuna eri aihealueisiin, jotka ovat esineet, eläimet ja luonto sekä nimet ja hahmot. Sanat ovat helpompia kuin alkuperäisessä pelissä. Peliä suositellaan yli 5-vuotiaille.
Tuntemattomat sotilaat

Tuntemattomat sotilaat on toimittaja Ilkka Malmbergin Helsingin Sanomissa ja sen verkkosivuilla julkaistuihin kirjoituksiin perustuva, vuonna 2007 julkaistu kirja, jossa kirjoittaja esittelee ja taustoittaa Väinö Linnan romaanin Tuntematon sotilas (1954) henkilöhahmoja itse romaanin, tutkimuskirjallisuuden ja asiantuntijahaastattelujen perusteella. Esittelyn kirjassa saavat romaanin henkilöhahmoista Kaarna, Kariluoto, Riitaoja, Määttä, Lammio, Lehto, Rahikainen, Vanhala, Lahtinen, Koskela, Honkajoki, Rokka, Mäkilä, Hietanen, Viirilä ja Asumaniemi.
StarttiBic

StarttiBic on kilpa-aerobicia helpoimmillaan. StarttiBicissä jokainen kilpailija esittää saman ennalta määrätyn ohjelman.
Ensikertalaiset kilpailevat 1-luokassa jossa ennalta määrätty 1.30 minuutin pituinen ohjelma koostuu helpoista perusaskelista ja voimisteluliikkeistä. Ohjelman lopussa on lyhyt oma osio jonka aikana saa esittää oman perusaskeleista koostuvan koreografiansa.
2-luokan ohjelma on myös ennaltamäärätty 1.45 minuutin pituinen ohjelma joka sisältää vaativampia liikkeitä ja lyhyen oman osion.
Vuoden 2006 syksyllä StarttiBic -ohjelmat uudistuvat siten että valmiiden ohjelmien sijaan kilpailijat suorittavat vapaavalintaisesti lyhyitä liikesarjoja. Uudistuksilla tavoitellaan kilpailun harjoittelemisen helpottamista.
Arboristi

Arboristi eli puunhoitaja on puuvartisten kasvien ja puisto- ja maisemametsien hoidon ammattilainen. Tutkintonimike tulee latinankielisestä puuta tarkoittavasta sanasta, arbor. Pääsyvaatimuksena arboristin koulutukseen on metsä- tai puutarhatalouden perustutkinto, mutta riittävä työkokemus puisto- tai luonnonvara-alan töistä tai muu soveltuva työkokemus voi korvata tutkintovaatimuksen. Arboristin tulee selviytyä turvallisesti puussa kiipeilytekniikalla tehtävistä töistä eikä hän saa pelätä korkeita paikkoja (akrofobia). Lisäksi ammatin vaativuuden takia arboristilla tulee olla erittäin hyvä psyykkinen, fyysinen terveys sekä terveet elämäntavat. Ammatissa vaaditaan laajaa luonnontieteellistä päättelykykyä. Arboristin ammattitutkinnon laajuus on 40-52 opintoviikkoa. Tutkinto suoritetaan näyttöinä. Suomessa arboristiksi voi opiskella aikuiskoulutuksena Hyrian oppilaitoksessa Hyvinkäällä, missä arboristikoulutusta on järjestetty syksystä 1998 ja Ammattiopisto Liviassa. Kaikki hakijat haastatellaan.
Arboristin tulee tunnistaa Suomessa yleisimmin käytetyt puuvartiset puu- ja pensaslajit sekä tuntea niiden erityisominaisuudet, kasvupaikkavaatimukset ja hoitomenetelmät.
Koulutuksen pakollisia tutkinnon osia ovat puiden istuttaminen ja istutusalueiden hoitaminen, puiden leikkaaminen ja latvustuentojen tekeminen, puiden kunnon arvioiminen, puiden poistaminen.
Valinnaisia tutkinnon osia ovat taajamametsien hoitaminen, puiden arvon määrittäminen ja vaurioilta suojaaminen, vaativien puunpoistojen tekeminen, suurten puiden siirtäminen ja kasvualustan kunnostaminen, puulajiston lisäysarvon ylläpitäminen, puunhoitoalan työtehtäviin opastaminen sekä yrittäjänä toimiminen puunhoitoalalla.
Arboristin työkaluja ovat muun muassa kiipeilyvaljaat, kiipeilyköydet ja lukuisat muut kiipeilyvälineet, moottorisaha, käsisaha, tankosaha, raivaussaha, voimasakset, oksasakset sekä lahonetsintämikropora puiden kunnon selvittämiseen. Arboristi saattaa myös käyttää erityistä puutomografialaitetta arvioidessaan puun terveyttä. Rakennetussa ympäristössä arboristi poistaa modernia puunhoitotekniikkaa käyttäen vaikeista paikoista mm. huonokuntoiset ja vaaraa aiheuttavat puut. Arboristit työllistyvät julkiselle sektorille ja puunhoitoon erikoistuneisiin yrityksiin tai voivat toimia itse alan yrittäjinä.
Gibraltarin kasvitieteellinen puutarha

Gibraltarin kasvitieteellinen puutarha eli Alamedan puisto on noin kuuden hehtaarin laajuinen kasvitieteellinen puutarha Gibraltarin eteläosassa. Se perustettiin 1800-luvun alussa asukkaiden virkistäytymistä varten. Paikaksi valittiin Alamedaksi kutsuttu alue, josta oli kaivettu hiekkaa kaupungin rakentamiseen. Osa alueesta oli ollut kasvimaana jossa oli kasvatettu sotaväelle vihanneksia piiritysten aikana, osaa oli käytetty hautausmaana. Se ympäröi Grand Paraden harjoitusaluetta, jossa sotilaat suorittivat viikoittain vahdinvaihdon yli sadan vuoden ajan. Alameda tulee espanjankielen sanasta alamo, joka tarkoittaa hopeapoppelia. Näitä kasvoi aikoinaan Grand Paraden varrella. Puisto pääsi melko huonoon kuntoon 1970-luvulla, mutta 1991 aloitettin sen kunnostamisprojekti, jonka yhteydessä puistosta tehtiin kasvitieteellinen puutarha. Sen tavoitteisiin kuuluu esitellä Gibraltarin alueen omien lajien lisäksi erilaisia mehikasveja ja kasveja välimerenilmastosta eri puolilta maailmaa, jakaa tietoa ja edistää kasvien ja niiden elinympäristön suojelua.
Monet puutarhan lajeista on tuotu entisistä Brittiläisen imperiumin maista kuten Australiasta ja Etelä-Afrikasta, joihin Gibraltarilla on ollut aikoinaan tiiviit meriyhteydet. Lajien määrä on kasvanut suuresti vuoden 1991 jälkeen.
Puiston perustamisesta määrännyt kuvernööri George Don tilasi sinne myös kaksi muistomerkkiä. Ensimmäinen pystytettiin vuonna 1815 kuvernööri George Augustus Eliottin kunniaksi. Alkuperäisen puusta kaiverretun patsaan tilalle vaihdettiin vuonna 1858 pronssinen rintakuva, joka sijoitettiin marmoripylvään päähän. Patsaan ympärille on aseteltu neljä haupitsia 1700-luvulta.
Wellingtonin herttuan rintakuva paljastettiin vuonna 1819. Puistossa on myös ulkoilmateatteri, matkamuistomyymälä ja entinen puutarhurin asuintalo, 1600-luvun kivirakennus, jossa on nykyisin Gibraltarin luonnosta kertova näyttely.
Puiston kaakkoisosassa on pieni eläintarha. Se sai alkunsa Gibraltarin tullin takavarikoimista uhanalaisista eläimistä, joita oli yritetty salakuljettaa lemmikeiksi.
Multi-Purpose Logistics Module

Multi-Purpose Logistics Module (MPLM) on suuri paineistettu kontti, jota käytettiin avaruussukkuloiden lennoilla kuljettamaan rahtia Kansainväliselle avaruusasemalle ja takaisin. Se kuljetettiin avaruussukkulan ruumassa ja kiinnitettiin avaruussukkulan Unity-moduuliin. Kontista siirrettiin tarvikkeita avaruusasemaan ja konttiin siirrettiin valmistuneita kokeita ja jätteitä vietäväksi takaisin Maahan.
Gregg Berger

Ura

Berger on tehnyt äänirooleja 1980-luvulta lähtien, joista ensimmäinen oli Smurffeissa. Videopeleihin hän on tehnyt äänirooleja vuodesta 1994 lähtien ollen muun muassa Möykyn äänenä Marvel: Ultimate Alliancessa, muutamissa Tähtien sota -aiheisissa peleissä, kuten Star Wars: Galactic Battlegroundsissa. Muita pelejä ovat muun muassa Fallout Tactics: Brotherhood of Steel, Call of Duty, Metal Gear Solid 3: Subsistence, Kingdom Hearts II sekä Spider-Man: Web of Shadows, jossa Berger toimi Kingpinin äänenä.
G-piste

Merkitys naisen seksuaalisuudessa

Joidenkin naisten mukaan heillä ei ole G-pistettä, eikä lääketiede ole kyennyt varmistamaan G-pisteen olemassaoloa. Sen olemassaolosta ei kuitenkaan olla yksimielisiä. Tätä teoriaa tukee myös se, että identtisiltä kaksosilta ei välttämättä molemmilta löydy G-pistettä, vaikka he muuten olisivat samanlaisia monella eri tapaa. Monet naiset kokevat G-pisteen hyväilyn miellyttävänä vasta ollessaan jo valmiiksi seksuaalisesti kiihottuneita. G-pistettä voidaan stimuloida hankaamalla tai painelemalla esimerkiksi sormin. Jotkin yhdyntäasennot edesauttavat miehen siittimen osumista G-pisteen alueelle emättimessä. G-pisteen stimulointi aiheuttaa erilaisen, joidenkin mukaan voimakkaamman orgasmin kuin klitoriksen stimulaatio, ja saattaa aiheuttaa ejakulaation.
Gregorius VI

Paavi Gregorius VI oli paavina 1. toukokuuta 1045 – 20. joulukuuta 1046. Hänen oikea aikaisempi nimensä oli Johannes Gratianus. Hän oli maineeltaan oppinut ja oikeamielinen.
Gregorius seurasi paavina Benedictus IX:ttä, joka myi paaviuden Gregoriukselle suuresta summasta rahaa. Gregorius myös osti pois kilpailijansa Sylvester III:n ja Johannes XX:n. Keisari Henrik III:n joulukuussa 1046 pitämässä Sutrumin kirkolliskokouksessa Gregoriusta syytettiin kirkollisten virkojen kauppaamisesta, minkä hän suoraan myönsi, joten hänen valintansa tuomittiin epäviralliseksi. Tämä johti hänen arvonsa alentamiseen, minkä jälkeen hän vetäytyi Saksaan, missä hän kuoli seuraavana vuonna 1047. Gregoriuksen seuraaja oli Klemens II.
Highway Star

Kappaleen kuvaus

Kappale alkaa basson 4/4 tahdilla jota tukee vaimennettu virvelirumpu sekä kitara. Basso vaihtaa sävelkorkeutta jakaen perusrytmin neljäsosa- ja kahdeksasosa nuoteiksi. Bassoriffin kautta siirrytään kappaleen uruilla väritettyyn johdanto-osaan joka päättyy lauluefekteihin. Ensimmäinen varsinainen säkeistö seuraa. Kappale etenee A osa A osa B osa kertosäe rakenteella. Tämä toistetaan kahdesti jonka jälkeen seuraa urkusoolo johdanto-osineen. Soolon jälkeen on lyhyt instrumentaali C-osa jonka jälkeen AAB kertosäe jonka jälkeen seuraa kitarasoolo. AAB kertosäe toistetaan soolon jälkeen ja kappale päätetään.
Kosketinsoittimet ovat koko ajan tärkeä osa rytmiä tehden siitä tuhdimman. Jon Lordin Hammond - uruissaan käyttämä kitaralle tarkoitettu putkivahvistin tuo kappaleen klassisvaikutteiseen urkusooloon yhtyeelle tunnusomaisen lisävärin. Ritchie Blackmoren kitarasoolo seuraa rakenteeltaan urkusooloa etenkin huippukohtansa klassisvaikutteisissa osassa. Soolo oli ensimmäisiä metalli- ja klassiset vaikutteet selkeästi yhdistäviä kitarasooloja.
Hakojärvi (Ruovesi, Pihlajalahti)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Kalliojärvien valuma-alueeseen (35.369) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 159,8 metriä mpy.
Mantshurian kandidaatti

Juoni

Kersantti Raymond Shaw’n (Laurence Harvey) johtama joukkue joutuu korealaisten joukkojen väijytykseen ja vangiksi. Kotiinpalattuaan hän saa sankarin vastaanoton ja palkitaan Medal of Honorilla. Pian käy kuitenkin selväksi, että joukkueen miehet ovat ennen vapautustaan joutuneet aivopesuun, ja useat heistä näkevät toistuvia painajaisia. Kokemuksesta eniten kärsineelle kapteeni Bennet Marcolle (Frank Sinatra) selviää, että venäläiset ja kiinalaiset agentit ovat ohjelmoineet Shaw’n oikeaa käskyä odottavaksi salamurhaajaksi: kun hänelle näytetään ruuturouva-pelikortti, hänen on ohjelmointinsa mukaan surmattava se henkilö, jonka kortin näyttäjä hänelle osoittaa.
Shaw’n amerikkalainen valvoja on hänen äitinsä (Angela Lansbury), joka on valmis mihin tahansa saadakseen täysin hallitsemansa toisen aviomiehensä presidentiksi. Hän ryhtyy yhteistyöhön vihollisen kanssa ja on jopa valmis uhraamaan oman poikansa toteuttaakseen hankkeensa.

Kohtelu Suomessa

Valtion elokuvatarkastamo asetti elokuvalle ikärajan KK (Kokonaan kielletty) 1963 ulkopoliittisista syistä. Elokuvaa ei siten saanut Suomessa levittää eikä esittää laillisesti. Se sai lopulta ensi-iltansa vasta vuonna 1989, kun ulkopoliittista kieltoperustetta ei enää voinut käyttää.Ensi-iltaan vapauttamisen yhteydessä elokuvatarkastamo oli erikseen toivonut, että elokuvan markkinoinnissa ei mainittaisi elokuvan olleen kielletty ulkopoliittisista syistä.Tarkastamon johtaja Jerker A.Eriksson sanoi Helsingin Sanomien haastattelussa 1989, että "Poliittisista syistä aikoinaan kielletyt filmit voidaan hyväksyä nyt, poikkeuksetta, melko varmasti."
Iultinin piiri

Iultinin piiri (ven. Иу́льтинский райо́н; tšuktšin kielellä: Ивылтин район) on yksi kuudesta Tšukotkan autonomisen piirikunnan kunnallisesta hallintoalueesta Venäjällä. Se sijaitsee piirikunnan koillisosassa ja rajoittuu pohjoisessa Tšuktšimereen, idässä Providenijan piiriin, kaakossa Anadyrinlahteen ja lounaassa Anadyrin piiriin. Alueen pinta-ala on 134 600 neliökilometriä. Piirin hallinnollinen keskus on Egvekinot. Vuoden 2011 väestölanskennassa asukasluku oli 4 329, kun se vielä vuonna 1989 oli 15 689 . Piirin asukkaista 64,4 prosenttia asuu Egvekinotissa.
Nykyisen piirin alue on ollut asuttua jo paleoliittisella ajalla. Alkuperäisasukkaita on alueen asukkaista nykyisin vain neljännes, loput ovat venäläisiä. Piiri on ollut tinan ja volframin kaivamisen merkittävä keskus. Infrastruktuurin ovat rakentaneet gulagien vangit. Kaivokset eivät kuitenkaan ole viime vuosina olleet tuottoisia, joten ne on suljettu ja niiden asuinalueet on hylätty.
Rannikolla on Mys Šmidtan lentoaseman ja Mys Šmidtan taajama, jossa on Wrangelinsaaren matkailukeskus.
Nagareyama-centralparkin rautatieasema

Nagareyama-​centralparkin rautatieasema (jap. 流山セントラルパーク駅, Nagareyama-​sentorarupāku-eki) on rautatieasema Nagareyamassa Chiban prefektuurissa, Japanissa. Se on Tsukuba Expressin 11. asema. Asema avattiin 24. elokuuta 2005.
Katariina Leino

Katariina Leino on suomalainen kirjailija, näytelmäkirjailija ja dramaturgi. Hän on opiskellut pääaineenaan kotimaista kirjallisuutta ja sivuaineina taidehistoriaa ja tiedotusoppia, ja valmistunut filosofian maisteriksi Turun yliopistosta. Hän on myös opiskellut kirjoittamista Oriveden opistossa. Leino on kirjoittanut neljä romaania WSOY:lle, yhden romaanin Aviadorille sekä Aapisen ja Aapisen lukukirjan Otavalle. Sen lisäksi hän on tehnyt kolmisenkymmentä näytelmää ja musikaalia eri teattereihin ja kulttuurikeskuksiin Suomessa. Hän on ollut päätoimisena kirjailijana 90-luvulta lähtien ja tehnyt yhteensä 40 teosta. Hän on toiminut Musiikkiteatteri Palatsissa vuosina 2008 - 2016 ja Suomen Musiikkiteatterissa vuodesta 2017 alkaen. Hän on vastannut molemmissa teattereissa mm. taiteellisesta suunnittelusta ja käsikirjoituksista. Leino on naimisissa näyttelijä-ohjaaja Petri Lairikon kanssa. Pariskunnalla on viisi lasta ja he asuvat Tampereella.
Dyyni (elokuva)

Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Dyyni saa yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.
Jacques Sernas

Jurgis Šernas, paremmin tunnettu ranskalaisella nimellään Jacques Sernas (30. heinäkuuta 1925 – 3. heinäkuuta 2015) oli liettualaissyntyinen, ranskalaistunut näyttelijä. Hän esiintyi esimerkiksi elokuvassa Troijan Helena (1956).
Sernas syntyi Kaunasissa, Liettuassa; hänen isänsä Jokūbas Šernas oli yksi Liettuan itsenäisyysjulistuksen allekirjoittajista. Hän kasvoi Ranskassa ja joutui toisessa maailmansodassa saksalaisten vangitsemaksi.
Debyyttinsä vuonna 1947 tehnyt Sernas jatkoi uraansa 2000-luvulle saakka.
Nathan Englander

Nathan Englander (s. 1970 Long Island, New York) on yhdysvaltalainen kirjailija Hänen sai novellikokoelmastaan For the Relief of Unbearable Urges tulokaskirjailijalle poikkeuksellisen suuren 350 000 dollarin ennakkopalkkion 2000. 
Hänen esikoisromaaninsa Erikoistapausten ministeriö kertoo juutalaispojan katoamisesta Argentiinan 1970-luvun "likaisessa sodassa".
Paunkülan tekojärvi

Maantietoa

Järven pinta-ala on 416 hehtaaria (ha), johon voidaan lisätä 21 saaren yhteisala 31,3 ha. Suurimpien saarten nimiä ovat Seapilli, Tudre, Mustakannu ja Mesipuu. Tämä on Viron toiseksi suurin tekojärvi. Järven laskuoja on Pirita jõgi ja järveen laskevat Palgissaare oja ja Paunküla oja. Tekojärvi on muodostettu patoamalla sen etelä- ja lounaisrannat. Patoa seuraa kanava, jota pitkin ympäristön ojat johdetaan alajuoksulle ja lasketaan Pirita jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 90 km².
Järvi on luodattu ja sen mukaan järven suurin syvyys on 8,7 metriä ja keskisyvyys 3,4 metriä. Järven tilavuuden arvioidaan olevan 0,010 km³ eli 10 miljoonaa kuutiometriä (m³). Järven rantaviivan pituus on 25,5 kilometriä. Järvi tyhjennetään syksyisin.
Ardun kylä on levittäytynyt järven eteläpuolella padon viereen, mutta Paunküla sijaitsee Pirita jõen varressa alempana.

Historiaa

Tekojärvi valmistui keväällä 1960 paikalle, missä aiemmin sijaitsi kolme luonnollista järveä: Turde järvi, Väikese- ja Suure Seapilli. Tekojärven järviallasta suurennettiin vuosina 1975–1976, jolloin aikaisempien järvien pinta-ala teki yhteensä yksi kahdeskymmenesosa tekojärven pinta-alasta. Kolmesta järvestä Väike Seapilli oli syvin 4,8 metrin syvänteellä ja Suuri Seapilli toiseksi syvin 4,2 metrin suvänteellä. Turde järv oli 3 metriä syvä. Tekojärven vedenpinta nousi Väiksese Seapillin kohdalla kolme metriä ja tekojärven suurin syvyys oli nyt 7,8 metriä. Kun tekojärveä suurennettiin, saadaan nykyinen suurin syvyys 8,7 metriä. Tämä syvyys on kuitenkin keskikorkeus, sillä tekojärven vedenpintaa säännöstellään ja se vaihtelee eri aikoina suuresti.

Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on matala ja siinä kasvaa runsas vesikasvillisuus ja rantaheinikko. Mataluudestaan ja laajuudestaan huolimatta se lämpötilakerrostuu talvella ja mahdollisesti kesälläkin. Veteen on liuennut kallioperän kalkkikivestä vetykarbonaattia niin paljon, että järven vesi luokitellaan keskikovaksi (80−240 mg/l). Vedenväri on tumma ja sen näkösyvyys on pieni.

Luontoarvoja

Järvessä on kaloja, mutta ei kovinkaan paljon. Eniten siinä elää haukea, mutta myös särkeä, ahventa, kiiskeä, sorvaa, pasuria, lahnaa, ankeriasta, ruutanaa, suutaria, madetta, pikkunahkiaista ja seipiä. Joskus tavataan hopearuutanaakin.