Timanttisutra

Historia

Tekstin koko historiaa ei tunneta, mutta japanilaisten tutkijoiden mukaan Timanttisutra voi olla aivan Prajñāpāramitā-kirjallisuuden alkuajoilta. Jotkut läntiset tutkijat uskovat että Aṣṭasāhasrikā Prajñāpāramitā Sūtra kehitettiin aikaisemmasta Vajracchedikā Prajñāpāramitā Sūtrasta.
Ensimmäinen käännös Timanttisutrasta kiinaan on uskottu tapahtuneen 401 eaa. kunnioitetun kääntäjä Kumārajīvan toimesta. Hänen käännöstyylinsä on persoonallinen ja siihen sisältyy sulavuus, joka heijastaa alkuperäisen tekstin tarkoitusta sanatarkan kääntämisen sijaan. Kumārajīvan käännös on ollut suosittu monien vuosikymmenten ajan, ja se on myös vuoden 863 Duhuang-käärössä esiintyvä käännös. Kumārajīvan käännöksen lisäksi esiintyy lukuisia muita käännöksiä. Timanttisutra käännettiin uudestaan sanskriitista kiinaan lukuisia kertoja: Bodhiruci vuonna 509, Paramārtha vuonna 558, Xuanzang vuonna 648 ja Yijingin vuonna 703.
600-luvulla kiinalainen buddhalaismunkki Xuanzang vieraili Mahāsāṃghika-Lokottaravāda temppelissä Afghanistanissa. Hänen matkustustietojaan käyttäen nykyajan arkeologit ovat onnistuneet indentifioimaan luostarin paikan. Birchbark käsikirjoituksen palasia ja monia mahayana sutria on löydetty alueelta, mukaan lukien Vajracchedikā Prajñāpāramitā Sūtra (MS 2385), ja nämä ovat nykyään osa Schøyen kokoelmaa. Tämä käsikirjoitus oli kirjoitettu sanskriitin kielellä koristellulla versiolla gupta-kirjoituksesta. Tämä käsikirjoitus sisältää myös tekstin Medicine Buddha Sūtra (Bhaiṣajyaguruvaiḍūryaprabhārāja Sūtra).
Etelä-Aasiassa Timanttisutra synnytti vahvan kulttuurin sutrien ympärille, johon sisältyi niiden kunnioitus ja kommentaarien kirjoittaminen. Tang Dynastian lopulla (907) Kiinassa oli yli 800 kommentaaria kirjoitettuna Timanttisutrasta. Yksi parhaiten tunnetuimmista on Exegesis on the Diamond Sutra, jonka on kirjoittanut Hui Neng, Chan koulunkunnan kuudes patriarkka.

Sisältö ja opetus

Kuten monet muutkin buddhalaiset sutrat, Timanttisutra alkaa lauseella ”näin olen kuullut” (eng. thus have I heard; Skt. evaṃ mayā śrutam). Sutrassa Buddha istuu alas käveltyään munkkiensa kanssa päivittäisen ruuankerjäämismatkan. Kunnioitettu Subhūti tulee Buddhan luokse ja kysyy kysymyksen. Sitä seuraa dialogi havaintojen luonteesta. Buddha käyttää paljon paradoksaalisia lauseita, kuten: ”Subhuti, mitä tulee totuuden selittämiseen, sitä ei voida selittää. Sen takia puhutuaan 'totuuden selittämisestä' ”. Yleisesti ottaen Buddha yrittää opettaa Subhūtia eroon aikaisemmin oppimistaan, rajallisista ymmärryksistä kaikkeuden luonteen ja valaistumisen suhteen. Painottaen että kaikki muodot, ajatukset ja havainnot ovat vain illuusiota, Buddha opettaa että valaistumista ei voida saavuttaa niiden kautta; ne pitää kyetä asettamaan sivuun. Komentaariossaan Timanttisutrasta Hsing Yun selittää, kuinka neljä sutran keskeistä seikkaa ovat antaminen ilman takertumista minuuteen, kaikkien olentojen vapauttaminen kärsimyksestä ilman minuutta, eläminen ilman takertumisia ja oppiminen ilman takertumista.

Läpi koko opetuksen Buddha toistaa kuinka onnistuneesti ymmärtäneelle vain neljän rivin toistaminen riittää tuottamaan kuvittelemattoman määrän hyvettä ja auttaa häntä lähemmäksi valaistumista. Sutra päättyy lyhyeen runoon:
”Kuten pieni pisara vettä, tai kupla kellumassa virrassa;
Kuten salaman välähdys kesäisestä pilvestä,
Tai välähtelevä lamppu, illuusio, varjo, uni.
Tällaisena pitäisi nähdä kaikki olemassaoleva.”

Dunhuang puupainos

British Libraryssä on säilössä puulaatasta painettu kopio Timanttisutrasta. Vaikkakaan se ei ole kaikkein vanhin esimerkki  puulaattoilla painamisesta, se on vahin yksilö jossa on päivämäärä. Kirja suunnittelu ja taitto osoittaa hyvin kohti hyvin vanhahtavaa puulaatta painantaa.
Kopio on noin viisi metriä pitkä käärö. Arkeologi Sir Marc Aurel Stein osti sen vuonna 1907 munkilta, joka vartioi "Tuhansien buddhien luolana" tunnettua, suljettua paikkaa Mogao luolissa lähellä Dunhuangia, luoteeseen Kiinasta.

Sisäreunan kolofonissa lukee:
”Vapaaseen jakamiseen suurella kunnioituksella tehnyt Wang Jie, kahden vanhempansa pyynnöstä viidestoista neljättä kuutta yhdeksäntenä vuotena Xiantogista.” [11. toukokuuta 868]
Tämä on noin 587 vuotta ennen Gutterbergin raamatun painamista.
Vuonna 2010 englantilainen kirjoittaja ja historoitsija Frances Wood, British Libraryn kiinalaisen osaston johtaja, oli mukana käärön restauroinnissa. Sutra on nähtävissä kokonaisuudessaan British Libraryn verkkosivuilla.