Kaaba

Kaaba (arab. الكعبة‎‎‎, al-Kaʿbah, IPA: [ælˈkæʕbɐ]; myös nimityksiä Baytu l-Ḥarām, ’pyhitetty talo’ tai Baytu l-'Atīq ’muinainen talo’ käytetään) on Mekassa sijaitseva rakennus, joka on islamilaisen maailman pyhin paikka. Kaaban ympärille on rakennettu moskeija, Masjid al-Haram, ja tämä kokonaisuus on muslimien jokavuotisen pyhiinvaelluksen kohde. Islaminuskoiset suorittavat rukouksensa kaikkialla maailmassa kohti Kaabaa. Periaatteessa kaikki maailman moskeijat on rakennettu siten, että niiden keskiakseli osoittaa sitä kohti, joskin eri aikoina ja myös eri perinteissä on noudatettu erilaisia tapoja määrittää tämä suunta, qibla.
Yksi islamin opin viidestä peruspilarista on pyhiinvaellus eli hajj. Jokaisen muslimin jolla on siihen mahdollisuus tulisi tehdä pyhiinvaellus Mekan Kaabaan kerran elämässään. Vuosittain noin kolme miljoonaa muslimia eri puolilta maailmaa tekee hajjin Kaaban luo.
Muut kuin muslimit eivät pääse Mekan ja Medinan pyhiin kaupunkeihin eivätkä siis saa tulla Kaabaan. Kiellon antoi profeetta Muhammad kaupungin valloituksen jälkeen vuonna 630.

Rakennus

Kaaba on suurin piirtein kuution muotoinen (Kaaba merkitsee arabiaksi kuutiota), noin 15 metriä korkea ja sivuiltaan hieman yli kymmenmetrinen (noin 10x14 m), koruton, ikkunaton kivirakennus. Se on rakennettu Mekan läheltä louhitusta harmaasta graniitista ja marmorista. Kaaban ulkopuoli on suurimman osan vuotta verhottu suurella mustalla kankaalla (kiswah), johon on kirjottu kultaisilla langoilla Koraanin säkeitä. Ainakin joskus pääpyhiinvaelluksen eli hajjin aikana mustan kankaan alta on käännetty esiin valkoista vastakangasta, joka muistuttaa pyhiinvaeltajien valkoista asua ja korostaa pääsemistä pyhitettyyn tilaan. Hajjin lopuksi uusi musta kiswah asetetaan paikoilleen. Kaaban verhoamisen uskotaan periytyvän jo esi-islamistiselta ajalta, ja peitteen vaihtamisen uskotaan keksityn kalifi Umarin aikaan.  Kaaban ainoa ovi on koillisseinällä parin metrin korkeudessa, sillä temppelin sisätila ei ole käytössä.
Sen itäiseen kulmaan on kiinnitetty nykyisin hopeisella kehyksellä koossa pidetty musta kivi, joka perinteisen näkemyksen mukaan on Aatamin ajoilta, peräisin paratiisista. Alkuperältään musta kivi on mahdollisesti meteoriitti. Vaihtoehtoisena mahdollisuutena on esitetty, että kyseessä on Saudi-Arabian Rub’ al-Khaliin osuneen meteoriittitörmäyksen lasittamaa ainesta Wabarin (Al-Hadida) meteorikraaterista. Pyhiinvaellukseen kuuluu temppelin kiertäminen seitsemään kertaan ja mustan kiven suuteleminen tai koskettaminen mikäli mahdollista. Hyväksyttävänä pidetään myös kiven osoittamista, sillä läheskään kaikki eivät käytännössä fyysisesti pääse (ehdi) koskettamaan kiveä säädettynä aikana. Kivi on musta, mutta tarinan mukaan se oli alun perin paratiisista tullessaan maitoa valkoisempi, mutta muuttui sitä suudelleiden pyhiinvaeltajien syntien vuoksi mustaksi.  
Kaaban sisätilassa on marmorilattia. Sisäseinien alapuolisko on verhoiltu marmorilla ja kivitauluilla, joissa on koraanin säkeitä. Yläpuoli on verhoiltu vihreällä kankaalla, johon on niin ikään kirjailtu Koraanin lauseita kultalangalla. Katosta riippuu lamppuja, ja yhdessä nurkassa on pieni pöytä suitsukeastioita varten. Keskellä temppeliä on rivissä kolme pylvästä.

Kaaban historia

Islaminuskon mukaan ensimmäinen ihminen Adam oli rakentanut Kaaban temppelin, ja Abraham ja hänen poikansa Ismael olivat rakentaneet sen uudelleen. Islamin mukaan nämä profeetat edustivat aitoa islamia, mutta uskonnonharjoitus alkoi vähitellen rappeutua ja pakanallistua. 
Islaminuskon mukaan Kaaba oli profeetta Muhammedin aikana 600-luvun alussa useiden eri heimojumalien palvontapaikkana, ja sitä hallitsi Muhammadin oma heimo, kureishit. Beduiinit ja muiden arabialaiskaupunkien asukkaat tekivät joka vuosi Mekkaan yhdistetyn pyhiinvaelluksen ja kauppamatkan, joka on nykyisen islamilaisen pyhiinvaellustradition taustalla. Alettuaan julistaa islamia Muhammed joutui pakenemaan Mekasta Medinaan vuonna 622. Palattuaan valloittajana vuonna 630, hän määräsi Kaaban puhdistettavaksi pakanahahmoista ja kaikista monijumaluuden merkeistä. Muhammed kaatoi kaikki epäjumalankuvat vain osoittamalla niitä kepillä. Jotkut ovat tulkinneet perimätietoa myös niin, että vain Kaaban perustukset jätettiin tässä yhteydessä jäljelle ja rakennettiin uusi pyhäkkö aiemman tilalle. Väite ei kuitenkaan saa tukea profeetta Muhammedin varhaisimmasta elämäkerrasta, joka kirjoitettiin 800-luvun alussa.

Historiatieteen näkemyksiä

Professori Barbara Finsterin mukaan Mekassa sijaitseva Kaaba on vain yksi tapaus etenkin Jemenissä harrastetuista kuutionmuotoisista pyhäköstä. Rakennukset olivat pieniä ja toimivat joko pienen kylän kappeleina tai yksityisinä rukouspaikkoina.  Kaabat olivat aluksi nähtävästi kristillisiä kirkkoja. Mekan Kaaban sisällä oli myös islamilaisen tiedon mukaan kristillisiä maalauksia. Finsterin mukaan Mekan Kaaban alkuperäiset pylväät oli ryöstetty kuningas Abrahan kirkosta Sanaasta. Kaareva muuri kirkon ulkopuolella saattaisi olla jäännös kirkkoarkkitehtuurille ominaisesta kuorista (apsis).
Professori Patricia Cronen mukaan historialliset lähteet eivät tunne Mekkaa, sen pyhäkköä eikä kureish-heimoa ennen 700-luvun puoliväliä, eikä Mekka liioin esiinny Arabian niemimaan pyhiinvaelluskohteiden joukossa, vaikka lähteet luettelevat 16 muuta kohdetta.  Kaabaa ja Muhammedia koskeva runsas perimätieto on peräisin vasta 800-luvulta, jolloin Ibn Hisham julkaisi profeetan ensimmäisen elämäkerran.  
Mekan Kaaba on tuhoutunut tai sitä on rikottu useasti. Vuonna 930 shiialainen äärilahko vei Kaaban mustan kiven pois ja piti sitä hallussaan 20 vuotta lunnaita vastaan. Kaabaa on tiettävästi kunnostettu ja jälleenrakennettu kaksitoista kertaa, viimeksi vuonna 1996.

Kaaban siivoaminen

Kaaba avataan kahdesti vuodessa seremoniallista siivoamista varten: viisitoista päivää ennen Ramadanin alkua ja viisitoista päivää ennen pyhiinvaellusta. Kaaban siivoaminen on hyvin korkea kunniatehtävä, johon osallistuu Mekan kuvernöörin johdolla korkea-arvoisia kunniavieraita eri puolilta maailmaa. Siivoojat lakaisevat Kaaban lattian yksinkertaisilla luudilla.
Erään lähteen mukaan seremoniallinen Kaaban pesu ajoittuu kuitenkin pyhiinvaelluskuukauden (Dhuʾl-Hijja) jälkeiseen aikaan, jolloin siihen osallistuu uskonnollisia virkailijoita ja pyhiinvaeltajia.