Kreikan kansanäänestys 2015

Tausta

Kreikan velkakriisiin liittyneitä hätärahoitusneuvotteluita käytiin koko kevät 2015. Velkojia neuvotteluissa edustivat Euroopan komissio, Euroopan keskuspankki sekä Kansainvälinen valuuttarahasto, ja Kreikkaa Tsíprasin I hallitus. Neuvottelut johtivat umpikujaan kesäkuussa. Lauantaina 27. kesäkuuta, muutamia päiviä ennen neuvotteluille asetettua takarajaa, Kreikan pääministeri Aléxis Tsípras ilmoitti, että hallitus järjestää kansanäänestyksen velkojien asettamien rahoitusehtojen hyväksymisestä. Tämän seurauksena neuvottelut päättyivät.
Asian ymmärtämiseksi on syytä mieltää, että Kreikan ja Italiankin velkaongelmien takana ovat länsimaiset pankit kuten Goldman Sachs.
Kansanäänestys oli maassa ensimmäinen Kreikan sotilasjuntan kautta seuranneen vuoden 1974 kansanäänestyksen jälkeen.

Kysymys

Kansanäänestyksessä esitetty kysymys oli seuraava:

»Kansanäänestys heinäkuun 5. päivänä 2015. Pitäisikö Euroopan komission, Euroopan keskuspankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston ehdotus, joka esitettiin euroryhmässä 25.6.2015 ja joka koostuu kahdesta osasta, hyväksyä? Ensimmäinen osa on nimeltään ”Reforms For The Completion Of The Current Program And Beyond” ('Uudistuksia nykyisen ohjelman päättämiseksi sekä sen jälkeen') ja toinen nimeltään ”Preliminary Debt Sustainability Analysis” ('Alustava velkakestävyysanalyysi').» 
Äänestyksessä oli siis kaksi vaihtoehtoa: ”Kyllä” (Ναί, Naí), joka puolsi ehdotuksen hyväksymistä eli tarkoitti ääntä julkisen talouden menoleikkausten ja verotuksen kiristämisen puolesta; ja ”Ei” (Όχι, Óchi), joka vastusti ehdotuksen hyväksymistä eli tarkoitti ääntä sen puolesta, että leikkauksia ja veronkiristyksiä tehtäisiin vähemmän kuin eurovaltiot ja IMF vaativat.
Monet kreikkalaiset valittivat, etteivät ymmärtäneet, mitä vaihtoehdot todella tarkoittavat. Epäselvää oli erityisesti, mitä maalle eri vaihtoehdoista seuraisi. Eräiden ennakkoarvioiden mukaan kyllä-äänien voitto mahdollistaisi paremmin neuvotteluiden jatkamisen, kun taas ei-äänten voitto voisi johtaa jopa Kreikan eroamiseen eurosta.

Kansanäänestyksen jälkeiset tapahtumat

Kansanäänestystä seuranneissa neuvotteluissa, joissa olivat mukana Syrizan lisäksi entiset valtapuolueet Uusi demokratia ja Pasok, Kreikka joutui lopulta tyytymään vähintään yhtä koviin kiristysvaatimuksiin kuin ennen kansanäänestystä. Vaikeat neuvottelut johtivat siihen, että Kreikan euroeron mahdollisuus nousi toden teolla esiin. Kreikkalaisten pankkien pääomapaon vuoksi pankit jouduttiin sulkemaan useaksi päiväksi, ja käteisnostoja ja rahansiirtoja ulkomaille rajoitettiin. Syrizan johto joutui toisaalta valitsemaan euroeron ja rinnakkaisvaluutan luomisen ja toisaalta kiristyspolitikan jatkamisen väliltä. Neuvottelijat Tsíprasin johdolla valitsivat jälkimmäisen. Tämä johti Syrizan jakaantumiseen kahtia. Ministereitä jouduttiin vaihtamaan, ja muun muassa taloustieteilijänä tunnettu entinen valtiovarainministeri Giánis Varoufákis äänesti Kreikan parlamentissa sopimusta vastaan.
Kreikan parlamentti hyväksyi troikan lainapaketin opposition tuella 14. elokuuta äänin 220 – 64. Hallituspuolue Syrizasta erosi kahdentoista kansanedustajan ryhmä, joka pyrki vastustamaan leikkauksia. Suomessa lainapaketin hyväksymistä vastusti suuressa valiokunnassa vain SDP, kun taas kristillisdemokraatit äänestivät tyhjää. Eräiden lähteiden mukaan kysymys Kreikan tukemisesta oli johtaa Suomessa hallituskriisiin. Ainakin vihreät ja vasemmistoliitto tekivät vastaesityksiä hallituksen linjaan.
Eräiden lähteiden mukaan Kreikka pyysi neuvottelujen aikana velkahelpotusta 2020-luvun alkuun. Huomionarvoista on, että jopa IMF uhkasi vetäytyä tukipaketista, jollei Kreikalle anneta velkahelpotuksia, koska maa ei missään tapauksessa pysty maksamaan velkojaan. EU-maista esimerkiksi Ranskan arveltiin pitävän velkahelpotuksia välttämättöminä.
Kreikassa lainaehtojen hyväksyminen johti Syriza-puolueen jakautumiseen. Osa puolueen kansanedustajista äänesti lainapakettia vastaan ja 26 kansanedustajaa perusti uuden Kansan yhtenäisyys (Laïkí Enótita) -puolueen entisen energiaministerin Panagiótis Lafazánisin johdolla. Samalla hallitus menetti parlamentin enemmistön tuen. Kreikan kolmannen tukipaketin tultua osapuolten hyväksymäksi, mutta Syriza puolueen hajaannuttua, pääministeri Tsípras pyysi eroa tehtävästään ja ilmoitti uusista vaaleista syksylle 2015.