Suomen Latu

Historia

Suomen Ladun perustava kokous pidettiin Helsingissä, Vanhalla Ylioppilastalolla 28.1.1938. Syntysanat lausui professori Lauri Pihkala. Järjestön ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Toivo Aro ja varapuheenjohtajana Lauri ”Tahko” Pihkala. Tahkon ehdotuksesta uusi järjestö sai nimekseen Suomen Latu, jossa Latu tarkoittaa hiihdon edistämisen lisäksi uusien urien aukomista kansanurheilulle – ilman kilpailua. 
Vasta perustettu järjestö aloitti hiihtokurssit ja latujen viitoittamisen. Hiihdon edistämiseksi kunnissa, kouluissa ja työpaikoilla tehtiin myös laajamittainen toimintasuunnitelma. Sotavuosista huolimatta toiminta laajeni: 1940-luvun lopulla Suomen Ladun ohjelmaan kuului monia muitakin kunto- ja virkistysliikunnan muotoja, kuten retkeily, vaellukset, uinti ja lentopallo. 
1950-luvun toimintamuotoja olivat latu- ja polkuretket, jotka vetivät kansalaisia sadoin tuhansin  liikkumaan luonnossa. Lajeja on tullut jatkuvasti lisää. Suomen Latu -järjestön mukaan se on yksi sauvakävelyn kehittäjäorganisaatioista.
Heinäkuussa 2015 Suomen Ladun toiminnanjohtaja oli Eki Karlsson ja puheenjohtajana Pekka Alanen.

Toiminta

Vuonna 2018 järjestöön kuului 190 jäsenyhdistystä, jotka toimivat paikallisesti ja valtakunnallisesti vapaaehtoistyövoimin. 
Järjestön tärkeimmät lajit ovat geokätköily, hiihto, lumikenkäily, talviuinti, retkeily ja  sauvakävely. Järjestö pyrkii edistämään ja ylläpitämään lajeja ja niiden olosuhteita mm. koulutustoiminnalla, tapahtumilla ja  yhteiskunnallisella vaikuttamisella.
Muita Suomen Ladun jäsennyhdistyksissä aktiivisesti harrastettuja lajeja ovat mm. kävely, lumenveisto, pyöräily, maastopyöräily, melonta ja retkiluistelu.

Vaikuttamistoiminta

Suomen Ladun tavoitteena on vaikuttaa luonnon virkistyskäytön kehittämiseen ja erilaisten ulkoilupaikkojen olemassaoloon ja saavutettavuuteen sekä edistää jokamiehenoikeuksien toteutumista ja säilymistä.

Koulutustoiminta

Suomen Latu kouluttaa ohjaajia eri ulkoilulajeihin. Koulutusta järjestetään niin lajin harrastajille, ohjaajille kuin lajikouluttajillekin. Ohjaajakoulutusta järjestetään erityisesti lasten, nuorten ja perheiden toiminnassa, johon kuuluu metsämörri- ja muumiien ulkoilukoulut.

Hankkeet

Heinäkuussa 2015, Suomen Latu koordinoi kahta eri hanketta. PyöräPolku -niminen hanke "tuottaa tietoa maastopyöräilyn olosuhteiden nykytilasta sekä maastopyöräilyn ominaisuuksista ja tarpeista ulkoilun ja luontoliikunnan kannalta. Hankkeessa selvitetään maastopyöräilyreittien suunnittelun, toteuttamisen ja ylläpidon haasteita, mahdollisuuksia ja käytäntöjä. Lisäksi etsitään keinoja kerätä, tuottaa ja jakaa maastopyöräilyn reitti-informaatiota ja muuta olosuhdetietoa ulkoilijoille." Hanketta koordinoi Tiina Riikonen.
Luokasta luontoon -niminen hanke "edistää 1.–4.-luokkalaisten fyysisen aktiivisuuden määrää siirtämällä koulun opetusta ja kerhotoimintaa sisältä ulos luontoon. Luokasta luontoon siirretty toiminta liikunnallistaa koulun toimintakulttuuria muun muassa vähentämällä koululaisten päivittäisen istumisen määrää ja muuttamalla oppimista toiminnallisemmaksi. Hanke kuuluu opetus- ja kulttuuriministeriön myöntämiin lasten ja nuorten liikunnan kehittämishankkeisiin. Hanke on kaksivuotinen ja on osa Liikkuva koulu -ohjelmaa." Hanketta koordinoi Mari Parikka-Nihti.