google/wiki40b huggingface dataset:
FIFA Street 4

Peli

Pelissä on erilaisia pelimuotoja. Pelimuodot ovat: Futsal, Panna Rules, Last Man Standing, 5v5 sekä Custom Match, jossa pelaaja voi itse kehittää omantyylisensä pelimuodon. Pelissä voi pelata joko yksittäisen ottelun (Hit the streets) tai World Tour-pelimuotoa, jossa pelaaja tekee itselleen joukkueen, joka kiertää ympäri maailmaa pelaamassa otteluita. Jokainen pelaaja saa onnistuneesta harhautuksesta ekstrapisteitä, joiden avulla pelaaja voi "ostaa" pelaajilleen uusia kikkoja, joita he voivat käyttää otteluissa. Pelaaja saa aloittaa uransa haluamastaan maasta, josta edetään aina oman maanosan otteluiden kautta koko maapallon väliseen kilpailuun. Koko kilpailun finaali käydään Rio de Janeirossa.
Modbus

Modbus Plus

On olemassa myös laajennettu versio, Modbus Plus (Modbus+ or MB+), mutta Modbusin ollessa avoin standardi, Modbus Plus on Modicon:n hallinnoima. Siinä missä Modbus on vain sarjaliikenneprotokolla, Modbus Plus määrittelee järjestelmän sekä protokolla- että fyysisellä tasolla. Modbus Plus:n protokolla on käytännössä sama kuin Modbusissa. Fyysinen taso on RS485 mukainen käyttäen kierrettyä parikaapelia 1 Mbps tiedonsiirtonopeudella. Jokainen kenttälaite on galvaanisesti eristetty, mikä tekee siitä muutos/reuna-liipaistavan jännite/taso-liipaisun sijasta. Modbus Plus:n liittäminen tietokoneeseen vaatii erityisliitännän, tyypillisesti laajennuskortin (PCI tai PC-Card). Perinteisesti se tarvitsee dedikoidun prosessorin käsittelemään nopeaa HDLC-tyyppistä token-kiertoa.

Kommunikaatio ja laitteet

Jokaiselle Modbus-väylään liitettävälle laitteelle annetaan yksilöllinen osoite. Jokainen laite voi lähettää Modbus-komennon, vaikkakin yleensä vain yksi master-laite tekee sitä. Modbus-komento sisältää sen laitteen modbus-osoitteen, jolle komento on tarkoitettu. Vain tämä laite suorittaa komennon, vaikka kaikki laitteet voivat sen vastaanottaa. Kaikki Modbus-komennot sisältävät tarkisteen, jolla varmistetaan tiedon kulkeminen virheettömänä. Perus Modbus-komennot voivat käskeä kenttälaitetta vaihtamaan jonkin rekisterin arvoa, tai yhtä hyvin komentaa laite lähettämään takaisin yhden tai useamman arvon sen rekistereistä.
Monet modeemit tukevat Modbusia, ja jotkut niistä ovat erityisesti suunniteltu tälle protokollalle. Yhteys voi olla langallinen tai langaton (esimerkiksi SMS tai GPRS). Tyypillisimmät haasteet järjestelmän suunnittelussa ovat pitkät viiveet ja ajastukseen liittyvät ongelmat.

Rajoitukset

Modbus suunniteltiin 1970-luvun lopulla ja vain tiettyyn käyttötarkoitukseen. Tietotyyppien määrä on rajoitettu tuolloin käytössä olleisiin. Suuret binaariobjektit eivät ole tuettuja. Kenttälaitteelle ei ole standardoitua tapaa löytää tieto-objektin kuvausta, esimerkiksi määrittelemään että rekisteriarvo merkitsee lämpötilaa 30 ja 175 asteen välillä. Modbus on isäntä/orja-protokolla, joten kenttälaitteen ei itse ole mahdollista raportoida poikkeustilanteesta. Isäntälaitteen täytyy säännöllisesti kysellä jokaiselta kenttälaitteelta tietoja. Tämä vie verkon kapasiteettia sovelluksissa, joissa datan siirto on rajallista, kuten hitaissa radiolinkeissä. Modbusin osoitteisto on rajoitettu 254 laitteeseen yhdessä väylässä. Modbus-tiedonsiirron täytyy olla jatkuvaa, joka rajoittaa etäyhteyksien tyypin sellaisiin, jotka voivat puskuroida dataa katkosten välttämiseksi.
Kiinan Grand Prix 2015

Aika-ajot

Ensimmäisessä aika-ajo-osiossa molemmat McLaren-autot jäivät jälleen kerran ulos jatkosta. Kolmessa ensimmäisessä kilpailussa McLarenit eivät ole kertaakaan yltäneet 15:n parhaan joukkoon. Heidän taakseen jäivät vain Manor-tallin autot. Toisessa osiossa koko viikonlopun jarruvioista kärsinyt Red Bullin Daniil Kvjat ei onnistunut pääsemään viimeiseen osioon, vaan jäi 12:nneksi.
Sauber sai molemmat autonsa viimeiseen aika-ajo-osioon ensimmäistä kertaa sitten Yhdysvaltain GP:n 2013. Kuljettajat sijoittuivat aika-ajoissa lopulta yhdeksänneksi ja kymmenneksi. Mercedeksen Lewis Hamilton otti kolmannen peräkkäisen paalupaikkansa. Hänen tallikaverinsa Nico Rosberg täydensi eturivin. Ferrarin Sebastian Vettel ajoi kolmanteen ruutuun.
Nunatsiavut

Maantiede

Nunatsiavut sijaitsee Kanadaan kuuluvan Newfoundlandin ja Labradorin provinssissa. Nimi Nunatsiavut tarkoittaa suomeksi ”kaunis maamme”. Itsehallinnolliseen alueeseen kuuluu 72 520 km² maata ja 44 030 km² merioikeuksia. Inuitit eivät varsinaisesti omista koko aluetta, mutta heillä on siihen käyttöoikeus. Omistettuun alueeseen kuuluu noin 16 000 km² ja käyttöoikeusalueeseen noin 44 000 km².

Historia

Nykyiset Labradorin inuitit (Labradormiut) polveutuvat niin sanotusta Thulen kulttuurista, jonka edustajat lienevät muuttaneet itään Kanadan arktisilta alueilta 1000-luvun paikkeilla. Labradorininuitiesta tuli eri inuitiryhmistä eteläisimpiä, mutta heillä on kulttuurilliset ja kielelliset siteet pohjoisempiin ryhmiin. Eurooppalaisia alkoi saapua alueelle 1500-luvulta lähtien ja vuonna 1763 Labrador liitettiin Isoon-Britanniaan. Herrnhutilaiset lähetyssaarnaajat perustivat alueelle lähetysasemia siirtomaahallinnon tuella. Toisen maailmansodan jälkeen monet inuiteista muuttivat alueen muutamiin asutuskeskuksiin ja 1950-luvulla väestönsiirtoja teki myös keskushallinto. Muuttoliikkeiden seurauksena pysyvät inuitiyhteisöt katosivat nykyisen Nainin pohjoispuolelta.
Vuonna 1973 Labradorin inuitit perustivat Labradorin inuit-järjestön Labrador Inuit Association eli LIA. Jo vuonna 1977 järjestö teki vaatimuksen Labradorin inuitien omasta autonomisesta alueesta, mutta neuvottelut vaatimusta koskien alkoivat vasta vuonna 1988. Inuitien maa-vaatimukset ratkaistiin vuonna 1997 ja Nunatsiavutin itsehallinnollinen alue perustettiin vuonna 2005.

Hallinto

Nunatsiavutin hallitus edustaa oman alueensa asukkaita, sekä muualla Kanadassa asuvia Labradorin inuiteja. Hallintoon kuuluu alueen presidentti, sekä alueen kuntien ja inuit-ryhmien edustajat. Kaikkiaan hallinnon jäseniä on vähintään 16. Nunatsiavutin hallinnollinen pääkaupunki on Nain ja lainsäädännöllinen pääkaupunki Hopeldale. Kolme muuta alueen yhteisöä ovat Rigolet, Makkovik ja Postville. Hallitus vastaa alueen terveys-, koulutus- ja kulttuuripolitiikasta, sekä järjestää alueen paikallisvaalit.

Väestö

Vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan Nunatsiavutin asukasluku oli 2 588. Heistä inuiteja oli 2 290. 2 185 ilmoitti äidinkielekseen englannin kielen ja 350 henkilöä inuktitutin. Inuktitutia ilmoitti osaavansa kaikkiaan 460 henkilöä. Nykyisin suurin osa alueen inuiteista asuu Nainin, Hopedalen ja Makkovikin asutuskeskuksissa.
Tampereen Suomalainen Klubi

Tampereen Suomalainen Klubi on 22. syyskuuta 1891 perustettu yksityisklubi Tampereella. Klubin tarkoituksena on vaalia suomalaista kulttuuria, suomalaiskansallisia perinteitä ja suomen kieltä, antaa jäsenilleen tilaisuus kehittävään keskinäiseen kanssakäymiseen suomalaiskansallisessa hengessä sekä toimia suomalaisuuden hyväksi ylläpitämällä isänmaallisten, sivistyksellisten, yhteiskunnallisten ja kansainvälisten kysymysten harrastusta. Klubin keskeisiä arvoja ovat suomalaiskansallinen, isänmaallinen ja oikeistomielinen maailmankatsomus sekä suomalaisuuden parhaiden perinteiden kunnioittaminen.
Tampereen Suomalainen Klubi järjestää jäsenilleen kokouksia ja esitelmätilaisuuksia, juhlia ja muita kulttuuritapahtumia, kulttuurimatkoja kotimaahan ja ulkomaille sekä muita harrastusmahdollisuuksia. Klubi julkaisee kahdesti vuodessa ilmestyvää jäsen- ja tiedotuslehteä.
Tampereen Suomalaisen Klubin huoneisto kokous-, ravintola- ja klubitiloineen sijaitsee Tampereen keskustassa osoitteessa Puutarhakatu 13. Klubilla on noin 820 jäsentä. Klubin johtokunnan puheenjohtaja on vuorineuvos Kari Neilimo ja esimies on hallintotieteiden maisteri Timo Tulosmaa.
Ganvie

Maailmanperintökohde 

Kylä lisättiin UNESCON maailmanperintöluetteloon alustavaan luetteloon 31. lokakuuta 1996 Kulttuuri-luokkaan.
Simplon

Sijainti

Simplon sijaitsee Valais’n saksankielisessä osassa, Ylä-Valais’ssa, Valais’n Alpeilla. Suuri osa kunnasta on vuoristoa, ja alueen korkein huippu on Weissmies (4 017 m mpy.). Simplon on vedenjakaja-aluetta: Simplonsolan pohjoispuoliset vedet laskevat Saltinajokea myöten Rhôneen, eteläpuolen laskujoki on Doveria, joka laskee Tosa- ja Ticinojokien kautta Poohon.

Liikenne

Simplonsola (2 000 m mpy.) on ikivanha kulkureitti Rhônen laaksosta Italiaan. Solaan rakennettiin tie 1800-luvun alussa. Nykyinen solatie on osa valtatietä N9. Simplonin rautatietunneli alittaa solan vajaan 700 metrin korkeudessa.
Milan Bandić

Milan Bandić (s. 22. marraskuuta 1955) on kroatialainen poliitikko, Zagrebin pormestari 2000–2002 ja edelleen vuodesta 2005.
Bandić syntyi Bandića Brigissa Bosnia-Hertsegovinassa. Hänen perheensä oli tupakanviljelijöitä. Vuonna 1974 hän muutti Zagrebiin opiskelemaan yliopistossa.
Bandić kuului 1990-luvulta Kroatian sosiaalidemokraattiseen puolueeseen. Hän pyrki puolueen puheenjohtajaksi 2007. Hänet kuitenkin erotettiin jäsenyydestä 2009, kun hän ilmoitti pyrkivänsä presidentiksi vuoden 2009 vaaleissa puolueen asettamaa ehdokasta vastaan.
Bandić sai presidentinvaalissa 39,71 prosenttia äänistä. Bandićin kilpailija Ivo Josipović valittiin Kroatian kolmanneksi presidentiksi.
Kalsiumfluoridi

Turvallisuus

Toisin kuin useat muut fluoridit kalsiumfluordi ei ole terveydelle erityisen vaarallista. Kalsiumfluoridin nieleminen kuitenkin aiheuttaa huonoa oloa ja oksentelua. Palotilanteissa voi vapautua myrkyllisiä kaasuja.
Vilho Rantanen (toimittaja)

Vilho Ilmari Rantanen (s. 6. huhtikuuta 1902 Ulvila) oli suomalainen toimittaja, joka työskenteli pitkään Porissa ilmestyvän sosialidemokraattisen Uuden Ajan päätoimittajana.

Elämä

Rantanen oli varsinaiselta ammatiltaan metallimies. Vuoden 1918 sisällissodan aikana hänen kaksi vanhempaa veljeään kaatui punakaartin riveissä taistellessaan. Myös Rantanen olisi halunnut liittyä Porin punakaartiin, mutta syvästi uskonnollinen isä ei päästänyt vasta 15-vuotiasta poikaa mukaan. 
Sodan jälkeen Rantanen liittyi Sosialidemokraattiseen nuorisoliittoon 1919 ja sosialidemokraattiseen puolueeseen sekä Porin työväenyhdistykseen 1923. Vuonna 1926 hän opiskeli Työväen Akatemiassa ja siirtyi 1927 toimittajaksi Uuteen Aikaan. Lehden päätoimittajana Rantanen työskenteli vuodet 1938–1967. Hän kirjoitti lehteen kolumneja muun muassa nimimerkeillä ”Palsta-Ville”, ”Junior” ja ”Kille”.
Rantanen kuului pitkään Porin kaupunginvaltuustoon ja oli sen puheenjohtaja vuodet 1947–1968. Kaupunginjohtaja Martti J. Ekblomin kuoltua keväällä 1962 hän toimi puoli vuotta myös Porin vt. kaupunginjohtajana.

Perhe

Rantasen isä oli ajomies Juho Vihtori Rantanen ja äiti Hilma Vilhelmiina (Miina) Knut. Hän avioitui Aune Esteri Videmanin kanssa vuonna 1934.
Gumbölen kartano

Gumbölen kartano (ruots. Gumböle gård) on Espoon kaupungin omistama kartano Espoossa, Gumbölen kaupunginosassa. Sen yläkerta on nykyisin Espoon kaupunginjohtajan virka-asuntona ja alakerta edustustiloina. Kartanon nykyinen päärakennus on peräisin 1840-luvulta, mutta itse kartanoalueen historia ulottuu 1500-luvulle. Kartano käsittää myös muotopuutarhan, jonka nykyinen ulkoasu on J. W. Skogströmin käsialaa, ja peräisin vuodelta 1914.
Gumbölen kartano syntyi siten, että Storgårdin ratsutilaan yhdistettiin kaksi muuta tilaa 1600-luvulla. Kartanon 26 nimeä käsittävä omistajien luettelo juontaa sekin alkunsa 1540-luvulta. Pitkäaikaisin omistajasuku oli Brennerit, joiden hallinnassa kartano kasvoi ja kehittyi lähes vuosisadan, vuosina 1625–1713. Espoon kaupungin omistukseen Gumbölen kartano siirtyi vuonna 1969. Kartanon yläkerrassa on virka-asunto, jossa ovat asuneet Espoon kaupunginjohtajat Teppo Tiihonen, Pekka Löyttyniemi, Marketta Kokkonen ja helmikuusta 2012 lähtien Jukka Mäkelä.
Lahden Autokori

Konkurssi

Lahden Autokorin hallituksen puheenjohtaja Juhani Saario ilmoitti 11.9.2013 Lahden Autokorin hakevan konkurssia kahden viikon kuluttua. Scania oli hänen mukaansa päättänyt siirtää tuotannon Puolaan. Noin 200 henkeä oli jäämässä työttömäksi. Yritys meni konkurssiin, mutta seuraavana vuonna Scania päätti jatkaa Lahden tehtaan toimintaa nimellä SOE Busproduction.

Vanhoja malleja

Lahti 10, Lahti 11, Lahti 20, Lahti 21, Lahti 31, Lahti 32, Lahti 310, Lahti 320, Lahti 330, Lahti Eagle 450/451/560, Lahti Golden Eagle 471, Lahti Eagle, Lahti Falcon 430/431/540, Lahti Falcon, Lahti 400, Lahti 402, Lahti Scala
Luokkakokous (romaani)

Juoni

Matias ja Toni ovat lapsuudenystävyksiä, jotka pitävät edelleen yhtä, vaikka he ovatkin kasvaneet eri suuntiin. Matias tekee historian väitöskirjaa Helsingin yliopistossa, rakastaa museoita ja kaikkea vanhaa ja vieroksuu kännyköitä ja sähköpostia. Toni taas työskentelee it-alalla ja haaveilee omasta yrityksestä. Työläisperheessä kasvanut Toni on aina kadehtinut Matiaksen varakkaita vanhempia, vaikka tämän elämä onkin ollut kaukana kiiltokuvasta: Matias on adoptoitu ja hänellä on huonot välit alkoholisoituneeseen ottoisäänsä.
Romaanin tapahtumat lähtevät liikkeelle siitä kun entinen luokkatoveri Emmi pyytää ystävyksiltä apua luokkakokouksen järjestämisessä. Emmi on Matiaksen entinen rakastettu - ja niin myös Tonin. Molemmat rakastavat Emmiä edelleen ja tapailevat – toisistaan tietämättä. Matias ja Toni toimivat vuorotellen minäkertojina, Emmin henkilökuva muotoutuu ainoastaan heidän kertomansa kautta. Emmi onkin romaanin arvoituksellinen hahmo, hän pyörittelee molempia miehiä pikkusormensa ympärillä miten tahtoo ja pettää kumpaakin vailla tunnontuskia.
Miehiä ei kuitenkaan koetella ainoastaan ystävyyden ja rakkauden saralla: Matias löytää vihdoin juurensa ja Toni sairastuu vakavasti. Teoksen tapahtumat huipentuvat luokkakokouspäivään, se on kummallekin miehelle monella tapaa kasvamisen paikka.

Vastaanotto

Saara Kesävuori luonnehti teosta kirja-arvostelussaan (Aamulehti 25.8.2007) seuraavasti: ”Runoilijana aloittaneen Tontin proosaesikoinen on rakenteeltaan tiivis ja varsinkin dialogiosuuksissa hurmaavan häijyä kieltä.” Antti Järven mukaan (Helsingin sanomat 28.7.2007) ”Romaani on tarkka, humaani kuvaus kolmikymppisten sukupolvesta, ystävyydestä, identiteetin etsimisestä ja olemassaolon mielekkyydestä.” Jari O. Hiltunen kirjoitti romaanista Opettaja-lehden numerossa 44–45/2007: ”Luokkakokous on silti niin hyvä sukupolviromaani, että sille on vaivalloista löytää kunnon vertailukohtaa nykykirjallisuudestamme.”
Otto Lappalainen kirjoitti romaanista Kirjain-lehdessä 4/2007: ”Luokkakokous hahmottaa uskottavan tuntuista ryhmäkuvaa 1980-luvun lapsista ja 1990-luvun nuorista. Heistäkään ei juuri tullut unelmansa toteuttajia vaan elämän suorittajia. Mutta upean romaanin Tontti on luonut aiheesta. Luokkakokous ei räpiköi realismissa, vaan lentää kevyesti eteenpäin nokkelan sanankäytön ja vähäeleisen huumorin voimin.”
“Hetkissä vilahtaa miellyttävä tunnistamisen tunne. Sitä paitsi Tontti virittää niin monta koukkua, että kirja on luettava kerralla.” – Olivia 8/2007.
“Kerrassaan vetävä romaani.” – Seura 26.10.2007.
Teoksessa esiintyy cameoroolissa Jarkko Tontti -niminen henkilö. Hän on allekirjoittanut asiakirjan joka perustaa toisen romaanin päähenkilön identiteetin.
Latvanen (Lappeenranta)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 113 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järven muoto on mutkikas ja sen voi mieltää M-kirjaimen muotoiseksi. Näin nähtynä järvellä olisi mutkikas pituuslinja, joka on lähes neljä kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järven lounaispäätä kutsutaan Jurkkolanlahdeksi, pohjoispäätä Kirveslahdeksi ja kaakkoisosaa Laajalahdeksi. Laajalahden länsipuolella sijaitsee 400 metriä pitkä Särkiniemi, jonka länsipuolelle jää Rautlahti. Järven yhtenäisyyttä rikkoo Rautlahdella oleva Suurisaari, joka on yksi järven neljästä saaresta. Saarien yhteispinta-ala on yli viisi hehtaaria, mikä on noin 4,5 % järven kokonaispinta-alasta. Suurisaari on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen pinta-ala on noin viisi hehtaaria, jolloin muille saarille jää yhteispinta-alaksi muutama aari. Suurisaaren vieressä on Pikkusaari ja saarien lähellä pieni luoto. Myös Särkiniemen rannassa on luoto.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 3,4 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0034 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 11,3 metriä. Syvin kohta on Jurkkolanlahdella. Rautalahdella sijaitsee lähes seitsemään metriin ulottuva syvänne.
Järven rantaviivan pituus on 11,3 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on noin yksi kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta luoteisrantoja, missä kahden maatilan pellot ylettyvät rannoille asti. Järven rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Jurkkolan ja Pulsan kyliltä. Järven pohjoisrantaa seuraa Vainikkalan rata, jolla liikennöidään Luumäeltä Venäjälle.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Urpalanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 09) Suuri-Urpalon valuma-alueella (09.006). Järven vedenpinnan korkeus on 63,5 metriä mpy.
Järvi saa pääosan vedestään omalta valuma-alueeltaan. Siihen laskee monia ojitettuja ojia sekä ympäristössä sijaitsevia pieniä järviä. Niitä ovat Lavoslampi, Vuorilampi sekä Rautlampi ja Matlampi. Järven lasku-uoma on luontainen oja, joka on junaradan pengerryksen vuoksi oikaistu yhtymään Jussinjokeen. Se laskee Pieni-Urpaloon, jonka laskujoki Kytöjoki laskee Urpalonjärveen.
Calstock

Calstock (korniksi Kalstok) on noin 6 200 asukkaan kylä ja kunta (civil parish) Cornwallin muodollisessa kreivikunnassa Lounais-Englannissa, lähellä Devonin rajaa. Sen pinta-alasta 23 neliökilometriä on maata ja 0,28 neliökilometriä vettä. Calstock sijaitsee Tamarjoen varrella ja siihen kuuluu kuusi kylää: Albaston, Chilsworthy, Gunnislake, Harrowbarrow, Latchley ja Metherell. Calstockin rautatieasema avattiin 2. maaliskuuta 1908.
Helen Bjørnøy

Helen Oddveig Bjørnøy (s. 18. helmikuuta 1954 Ålesund) on norjalainen Sosialistisen vasemmistopuolueen poliitikko ja Norjan kirkon pappi. Hän toimi maansa ympäristöministerinä Stoltenbergin II hallituksessa 2005–2007; häntä edelsi tehtävissä Knut Arild Hareide ja seurasi Erik Solheim.
Bjørnøy valmistui Det teologiske Menighetsfakultetistä 1980 ja sai pappisvihkimyksensä 1981. Politiikan ulkopuolella hän on muun muassa opettanut Lovisenberg diakonale høgskolessa ja toiminut Kirkens Bymisjonin pääsihteerinä. Hän oli Nei til EU -ryhmittymän varapuheenjohtaja vuonna 1994, ja hän on ollut Pressens Faglige Utvalgin jäsenenä. Hän oli vuonna 2004 ehdolla Oslon piispaksi. Vuonna 2008 hänestä tuli Norjan Planin pääsihteeri.
Bjørnøy on naimisissa pappi Torstein Lalimin kanssa, ja hänellä on neljä lasta.
FS Tramontane (1924)

Palvelus

Aluksen 75 millimetrin ilmatorjuntatykki vaihdettiin 1930-luvun alussa kahteen 37 millimetrin ilmatorjuntatykkiin, jolloin tulinopeus nousi merkittävästi kantaman kustannuksella.
Alus oli liittoutuneiden aloittaessa maihinnousun Pohjois-Afrikkaan Oraniin sijoitetussa 7. hävittäjäviirikössä, jonka muuta alukset olivat Tornade ja Typhon. Viirikön pyrkiessä 8. marraskuuta 1942 torjumaan maihinnousua hävittäjien tukema risteilijä HMS Aurora vaurioitti Tramontanea niin pahoin, että alus piti ajaa matalikolle uppoamisen estämiseksi.
Markkeriavusteinen valinta

Markkeriavusteinen valinta on jalostuksen työkalu, jolla voidaan tehostaa risteyttämistä. Eliön perimästä tutkitaan tiettyjä DNA-merkkejä eli markkereita, joista voidaan päätellä eliöllä olevia perinnöllisiä ominaisuuksia.

Markkeriavusteisen valinnan etuja

Markkerien avulla jalostusta voidaan nopeuttaa, kun eliön perimä voidaan tuntea jo varhaisessa vaiheessa, ennen kuin perinnölliset ominaisuudet näkyvät ilmiasussa. Lisäksi voidaan tuntea perinnöllinen ominaisuus, joka ei koskaan näy ilmiasussa esimerkiksi sukupuolen vuoksi. Voidaan vaikkapa tutkia, millaiset utareiden laadun geenit on sonnilla. Perinteinen menetelmä olisi tutkia sonnin naarasjälkeläisten ilmiasua, mutta markkerit voidaan tutkia sonnin alkiosta jo ennen kuin se on syntynytkään.
Intiassa jalostettiin markkeriavusteisella valinnalla hyviä aminohappoja sisältävä maissi (QPM, quality protein maize eli ’laatuproteiini-maissi’). Eri QPM-lajikkeita viljellään laajalti kehitysmaissa. Aminohappojen ilmentymistä koodaava geeni on resessiivinen, ja perinteinen tapa takaisinristeyttää QPM vaatii kymmenen sukupolvea. Molekyläärisillä markkereilla tunnistetaan suotuisan mutaation kantajakasvi, mikä nopeuttaa prosessia. Markkeriavusteisuus ei tässä tapauksessa herätä geenimanipulaation kritiikkiä, koska menetelmään ei liittynyt geenimanipulaatiota. 
Markkereita tutkimalla voidaan määrittää eliön perinnöllisiä ominaisuuksia vaikeasti havaittavien ominaisuuksien osalta ja ympäristötekijöiden ilmiasua muuttavasta vaikutuksesta huolimatta.
Nintendo Integrated Research & Development

Nintendo Intergrated Research and Development (lyhenne IRD, aiempi nimi  Nintendo Research & Development 3) on Nintendon sisäinen kehitysyksikkö, jonka toimitusjohtajana on toiminut Genyo Takeda sitten sen perustamisen 1981. Vaikka yksikkö on pieni, se on tärkeä Nintendolle kehittäen lähinnä laitteistoa ja joitakin videopelejä . Kehitettyyn laitteistoon lukeutuu muun muassa patteritallennus Nintendo Entertainment Systemin peleille, sekä yhteistyötä monen konsolin kehityksessä. 
Vuonna 2017 Takeda siirtyi eläkkeelle ja seuraajaksi nousi Ko Shiota.
Mikko Kuosmanen

Mikko Kuosmanen on pesäpalloilija, jonka kasvattajaseura on Siilinjärven Pesis. Hän on luonut merkittävän pelaajauran varsinkin Sotkamon Jymyssä, jonka miesten Superpesis-joukkueen pelinjohtajana hän on toiminut kaudet 2008 - 2013 ja 2016 - 2017. Kuosmanen valittiin Sotkamon mestaruusvuonna 2003 miesten superpesiksen vuoden pelaajaksi.
Kuosmanen liittyi Sotkamon Jymyyn vuonna 1998 ja toukokuussa 2000 hän valmistui oppisopimuskoulutuksella liikunnanohjaajaksi. Koulutukseen liittyen hän toimi Vuokatin urheiluopistossa Sotkamon pesislukion valmentajana. Valmentajana Jymyssä hän aloitti B-junioreissa.
Mikko Kuosmanen on toiminut myös Sotkamon Jymyn juniorijoukkueiden valmennusvastaavana. Hän toimii tällä hetkellä Superjymy Oy:n toimitusjohtajana.