google/wiki40b huggingface dataset:
Rasmus Smedberg

Seuraura

Smedberg on Rauman Lukon kasvatti. Hän ylsi kaudella 2010–2011 seuran C-nuorten sisäisen syöttöpörssin voittoon sekä SM-karsinnoissa kymmenellä syöttöpisteellään että SM-sarjan runkosarjassa 12 syöttöpisteellään. Kaudella 2011–2012 Smedberg oli C-nuorten SM-karsinnoissa Lukon paras maalintekijä 12 osumallaan. SM-sarjan pudotuspeleissä hän sijoittui kymmenellä osumallaan koko sarjan maalipörssissä toiseksi edellään vain joukkuetoveri Aleksi Saarela. Pistepörssissä Smedberg sijoittui kolmanneksi 16 tehopisteellään. Hän voitti kauden päätteeksi C-nuorten SM-pronssia. Kaudella 2012–2013 Smedberg nousi Lukon B-nuorten varakapteeniksi. Hän jakoi 26 osumallaan B-nuorten SM-sarjan maalipörssin kahdeksannen sijan Tapparan Alex Olkinuoran ja Kärppien Sami Pekkalan kanssa. Smedberg vahvisti pudotuspeleissä myös Lukon B2-nuoria, jossa hän voitti kauden päätteeksi B2-nuorten SM-hopeaa.
Kaudella 2014–2015 Smedberg oli 17 osumallaan Lukon A-nuorten toiseksi paras maalintekijä Juho Jokiharjun jälkeen. Koska seura oli nimennyt hänet ns. nuorten pelaajien listalle, Smedberg siirtyi jo siirtorajan umpeuduttua helmikuussa 2015 loppukaudeksi lainalle Mestis-joukkue KeuPa HT:hen. Hän pelasi siellä viisi runkosarja- ja kaksi playoff-ottelua ilman tehopisteitä. Kaudella 2015–2016 Smedberg nousi Lukon A-nuorten kapteeniksi. Hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 16+17=33. Smedberg pelasi kauden aikana KeuPassa kolme ottelua ilman tehopisteitä.
Smedberg siirtyi kaudeksi 2016–2017 Tapparan A-nuoriin. Hänet nimettiin joukkueen kapteeniksi. Smedberg oli tehoilla 14+21=35 Tapparan paras syöttäjä Jere-Matias Alasen kanssa sekä toiseksi paras pistemies hänen jälkeensä. Smedberg debytoi myös seuran SM-liigajoukkueessa 10. helmikuuta 2017 vieraissa Oulun Kärppiä vastaan. Hänet merkittiin Tapparan nelosketjuun kahden muun liigadebytantin; Viktor Nestrašilin ja Jere-Matias Alasen kanssa. Smedberg sai ottelussa jääaikaa 9.28 minuuttia. Koko kolmikolla avautui paikka joukkueen kokoonpanosta, kun Tapparan pelaajista viisi sai maajoukkuekutsun ja neljä muuta oli toipilaana. Liigauransa avausmaalin Smedberg teki neljännessä ottelussaan, runkosarjan päätöskierroksella 13. maaliskuuta 2017 Saimaan Palloa vastaan. Smedberg pelasi kauden aikana SM-liigassa neljä runkosarjaottelua. Hän pelasi miesten pelejä myös kolme ottelua lainalla Mestis-joukkue Lempäälän Kisassa.
Kaudeksi 2017–2018 Smedberg palasi yli-ikäisenä Lukon A-nuoriin ja hänet nimettiin joukkueen kapteeniksi. Smedberg oli Lukon paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 17+27=44. Hän nousi kauden aikana myös seuran SM-liigajoukkueeseen, jossa Smedberg pelasi kuusi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Kaudeksi 2018–2019 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Rovaniemen Kiekkoon.

Maajoukkueura

Smedberg nimettiin Suomen alle 18-vuotiaiden MM-leiriryhmään vuoden 2014 turnaukseen, mutta hän putosi kuitenkin lopullisesta kisajoukkueesta. Yhteensä Smedberg on pelannut 12 poikien maottelua.

Muuta

Smedberg valmistui ylioppilaaksi Rauman Lyseon lukiosta syksyllä 2016.
Kasilanjärvi

Maantietoa

Järven pinta-ala on 45 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Paloselän alueeseen (35.332) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,8 metriä mpy.
Sisäilmayhdistys

Julkaisutoiminta

Vuonna 1996 Sisäilmayhdistys julkaisi opetushallituksen tuella Rakennusten sisäilmasto ja LVI-tekniikka -oppikirjan. Yhdistys julkaisee myös Sisäilmauutiset-lehteä, joka ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Sisäilmayhdistys toimii aktiivisesti sisäilmastotutkimuksen edistämiseksi Suomessa. Yhdistyksen aloituksesta ja koordinoimana toteutettiin vuonna 1997 projekti, joka johti Tekesin Terve talo -teknologiaohjelmaan. Osana Terve talo -teknologiaohjelmaa TKK:n LVI-laboratorio laati Terveen talon toteutuksen kriteerit -oppaat, jotka antavat käytännön ohjeita Sisäilmastoluokituksen tavoitteiden saavuttamiseen. Sisäilmayhdistys on myös laatinut käyttäjien terveyttä koskevat kriteerit kiinteistöjen ja uudisrakennushankkeiden PromisE-ympäristöluokituksiin.

Sisäilmastoseminaari

Yhdistyksen tiedotustoiminnan kulmakivi on ollut vuosittain pidettävä sisäilmastoseminaari. Se on Suomen laajin sisäilma-alan tapahtuma, johon osallistuu asiantuntijoita tekniikasta lääketieteeseen. Seminaariesitelmät kootaan osallistujille maksutta, ja sitä myydään myös jälkikäteen. Sisäilmastoseminaarin tarkoituksena on esitellä suomalaista sisäilmastotutkimusta. Muina järjestäjinä toimivat SIY Sisäilmatieto ja Teknillisen korkeakoulun LVI-laboratorio. Seminaarin päärahoittajana on Sosiaali- ja terveysministeriö. Seminaarin yhteydessä järjestetään yritysnäyttely, joka osaltaan mahdollistaa seminaarin taloudellisen toteutuksen. Vuonna 2009 seminaari järjestettiin 24. kerran, ja ilmoittautuneita osallistujia oli noin 900. Sisäilmastoseminaari on Suomen laajin sisäilma-alan tapahtuma, johon osallistuu asiantuntijoita tekniikasta lääketieteeseen. Seminaariesitelmät kootaan osallistujille maksutta, ja sitä myydään myös jälkikäteen.
IKI Avaruustutkimusinstituutti

Avaruustutkimusinstituutti (ven. Институт космических исследований Российской Академии Наук, Institut kosmitšeskih issledovani Rossijskoi Akademii Nauk; lyhenne ИКИ РАН, IKI RAN) on  Venäjän tiedeakatemian alainen avaruustutkimuksen johtava keskus Venäjällä. Se sijaitsee Moskovassa ja siinä työskentelee 290 tutkijaa.
Se perustettiin 15. toukokuuta 1965 Neuvostoliiton ministerineuvoston asetuksella #392-147, nimeksi tuli ИКИ АН СССР, IKI AN SSSR. Vuonna 1992 sen nimi vaihtui nykyiseksi.
Kolulampi (Parkano)

Maantietoa

Lammen pituus on 500 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Se sijaitsee kolme kilometriä Jaakkolankylästä koilliseen Kouluvuoren ja Kolukankaan välissä olevalla ojitetulla suolla. Lampeen laskee kahdeksan suo-ojaa, joista pohjoispäässä oleva toimii samalla lameen laskuojana. Laajat suolaueiden ojitukset ovat hävittäneet lammen luontaisen laskuojan alkuperäisen paikan. Se on laskenut 3,5 kilometrin mittaisena Saaresjokeen Saaresjärven ja Sammatinjärven väliin Koluluoman nimisenä ojana. Rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja ranta on Koluvuoren rinnettä lukuun ottamatta suota. Rinteessä on kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet seututieltä 332.
Kirjoitettu kieli

Kirjoitettu kieli on kirjoituksen eli erityisten symbolien avulla ilmaistu kieli. Toisin kuin puhuttu kieli, kirjoitettu kieli ei ole sidoksissa aikaan eikä paikkaan, vaan se voi säilyä periaatteessa ikuisesti. Siksi kirjoitettua kieltä on käytetty hallinnon kielenä ja se on edustanut puhuttuun kieleen nähden laaja-alaisempaa ja arvostetumpaa kielimuotoa. Monissa kielissä kirjoitettua kieltä merkitsevä sana tarkoittaa myös kieliyhteisön yhteistä, virallista yleiskieltä, kuten suomen kirjakieli ja saksan Schriftsprache.

Kirjoitetun ja puhutun kielen suhde

Kirjoitettu kieli ei ole vain puhuttua kieltä, joka on jäljennetty kirjoitetuksi, vaan se muodostaa kokonaan eri järjestelmän. Kirjoitetulla kielellä on esimerkiksi muoto, jollaista puhutulla kielellä ei ole: se on lineaarinen esitys, ja siinä voi olla rivejä, rivinvälejä, otsikoita, kappaleita ja jaksoja. Kirjoitettua kieltä ohjaa monesti myös oikeinkirjoitus, joka ei koske puhuttua kieltä.
Ruandan kieli

Kielisukulaiset

Ruandan läheisimpiä sukulaiskieliä ovat Burundissa puhuttu rundi, Tansaniassa puhuttu ikiha ja Kongossa Kivun maakunnassa puhuttu mashi. Nämä kielet ovat ainakin jossakin määrin keskenään ymmärrettäviä. Ruandaa ja rundia voidaan jopa pitää saman kielen eri murteina.
Grégory Coupet

Ura seurajoukkueissa

Coupet pelasi vuodesta 1996 aina vuoteen 2008 Olympique Lyonnais'n ykkösmaalivahtina. Hän siirtyi Lyoniin seuran arkkivihollisesta AS Saint-Étiennestä 1996. Toukokuussa 2008 35-vuotias Coupet ilmoitti jättävänsä Lyonin 12 kauden jälkeen. Hänen tavoitteenaan oli pelata vielä ulkomailla ennen kuin hän lopettaisi uransa. Kesäkuussa 2008 hänen olikin määrä siirtyä espanjalaisseura Atlético Madridiin, mutta aluksi Lyon ei hyväksynyt Atleticon ostotarjousta Coupet'sta, vaikka se oli jo hankkinut maalivahti Hugo Lloris'n OGC Nicestä. Kuitenkin myöhemmin kesällä Lyon hyväksyi 1,5 miljoonan euron siirtosumman ja Coupet siirtyi Atlético Madridiin.
Coupet ei onnistunut vakiinnuttamaan paikkaansa ykkösmaalivahtina Atléticossa, vaan hän pelasi lähinnä Leo Francon tuuraajana. Kesäkuussa 2009 hän siirtyi odotetusti pois Atléticosta jatkamaan uraansa Paris Saint-Germainissa. 
PSG:ssä Coupet kärsi useista vakavista loukkaantumisista, mutta lunasti ykkösvahdin paikkansa takaisin, aina ollessaan terveenä.
Coupet´n viimeiseksi kaudeksi jäi kausi 2010–2011 PSG:n paidassa, johon hän lopetti uransa.

Ura maajoukkueessa

Coupet on jo joitakin vuosia ollut maajoukkueessa tärkeässä roolissa. Hän on kuitenkin yhä uudelleen jäänyt Fabien Barthezin taakse, muun muassa vuoden 2006 MM-kisoissa joissa hänen odotettiin jo sivuuttavan Barthezin maajoukkueen ykkösvahtina.
Coupet nousi maajoukkueen ykkösveskariksi vuosien 2007-08 EM-karsintojen aikana, kun Barthez oli jo lopettanut uransa. Coupet loukkasi itsensä kompuroituaan maaliverkkoon  Lyonin harjoituksissa ennen kauden 2007-08 alkua. Polven sivusiteen repeämä piti Coupet'n sivussa pelikentiltä vuoden 2007 loppuun saakka. Maajoukkueessa Coupet'n paikan otti Paris Saint-Germainin ykkösvahti Mickaël Landreau ja Lyonissa häntä tuurasi hyvin esiintynyt Rémy Vercoutre. Coupet palasi pelikentille Coupe de Francen ottelussa US Créteil-Lusitanos'ta vastaan 6. tammikuuta 2008.
EM-kisat 2008 olivat ilmeisesti Coupet'n maajoukkueuran suuri hetki. Coupet'n lisäksi Raymond Domenech valitsi EM-ryhmäänsä maalivahdeiksi Sebastien Freyn ja Steve Mandandan. Coupet pelasi kisoissa kaikki Ranskan kolme ottelua joissa hän päästi yhteensä kuusi maalia. Hän pelasi myös yhden nollapelin Romaniaa vastaan.
MM-karsinnoissa 2010 Domenech valitsi Coupet´n useisiin karsintaotteluihin, mutta Coupet seurasi pelit vaihtopenkiltä. Lopulta Domenech ei valinnut Coupetia edes Ranskan MM-joukkueeseen 2010.
Tiirismaan luonnonsuojelualue

Luontopolut

Tiirismaan luonnonsuojelualueella on viisi luontopolkua: Televisiomaston kierros , jonka lyhyempi osuus on 3,5 kilometrin mittainen Messilän kartanon laskettelurinteeltä mitattuna ja Tiirismaan televisiomaston osuus kierrettynä lisäksi noin neljä kilometri pidempi. Korpikankareen kierros, joka suuntautuu laskettelumäeltä koilliseen Korpikankareen keskiosaan ja takaisin on pituudeltaan 3,5 kilometriä. Suokierros kulkee Messilän Anttilan kohdalta Hakalaukunmäelle, Kintterösuon keskeltä länteen Soisalmensuolle sen poikki pitkospuin takaisin. Pähkinälehtokierros puolestaan on kaikkien muiden luontopolkujen lähtöpisteistä etäällä Ison Tiilijärven pohjoispuolella rajoittuen Tiirismaan laskettelumäen huipulle. Sen pituus on neljä kilometriä. Kulttuurikasvikierros käsittää lenkin Messilän laskettelurinteen yläosasta alas Vesijärven rantaan ja sieltä vastapäivään Laasonpeltojen kautta Villinpelloille. Reitin varrella on arkeofyyttejä.

Televisiomaston kierros

Televisiomaston kierros on noin 3,5 kilometrin mittainen. Kierrokseen kuuluu jyrkkä nousu Tiirismaan mäelle, jolla sijaitsee Tiirismaan radio- ja televisiomasto. Reitin voi aloittaa helpoiten Tiirismaan radio- ja televisiomastolle vievältä Televisiotieltä sen ja Messilän kartanolta tulevan valaistun kävelytien risteyksestä.

Linnusto

Tiirismaan alueella on havaittu enemmän kuin 120 pesivää lintulajia, minkä lisäksi alueen kautta muuttavia tai pesiytymättä esiintyneitä lintulajeja on noin 80. Näin ollen mahdollisesti havaittavia lintulajeja on alueella noin 200.
Fingo

Tavoitteet

Fingon strategiassa järjestön visioksi on asetettu globaalisti oikeudenmukainen ja kestävä maailma, jossa ihmisoikeudet toteutuvat.

Toiminta

Fingo tukee jäsenjärjestöjensä toimintaa ja lobbaa poliittisia päätöksentekijöitä. Sen vaikuttamistyön teemoja ovat esimerkiksi YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden ottaminen Suomessa hallitusohjelman pohjaksi, ja kehitysyhteistyön rahoituksen nostaminen kohti 0,7 prosentin osuutta bruttokansantulosta. Fingo pyrkii myös vaikuttamaan siihen, että bruttokansantuotteelle rinnalle otetaan käyttöön muita hyvinvoinnin mittaustapoja. Järjestö ajaa myös yritysvastuulakia, joka velvoittaisi yritykset selvittämään toimintansa ihmisoikeusvaikutukset ja vähentämään kielteisiä vaikutuksia. Vaikuttamistyön lisäksi Fingo kouluttaa opettajia globaalikasvatuksen teemoissa, tekee työtä järjestöjen ja yritysten yhteistyön helpottamiseksi sekä järjestää koulutusta ja neuvontaa järjestöille.
Fingo julkaisee palkittua Maailman Kuvalehti -aikakauslehteä ja järjestää vuosittain Maailma kylässä -festivaalin sekä Mahdollisuuksien tori -tapahtumia eri paikkakunnilla.

Hankkeet

Suurin osa Fingon toiminnasta on ulkoministeriön rahoittamaa. Tämän lisäksi Fingolla on hankkeita, joita tuetaan muista lähteistä.

Transformer 2030

Fingon koordinoima Transformer 2030 -hanke tukee vuosina 2018–2019 lastentarhanopettajia sekä peruskoulujen, lukioiden ja vapaan sivistystyön opettajia tuomaan kestävän kehityksen ja globaalikasvatuksen teemoja työhönsä. Hankeen osallistujat saavat käyttöönsä uusia keinoja ja työkaluja, joilla voidaan käsitellä monimutkaisia asioita ymmärrettävästi, rakentaa myötätuntoa ja tukea oppijoiden aktiivista kansalaisuutta. Hanketta rahoittaa opetusministeriö.

Bridge 47

Fingo osallistuu kansainväliseen Bridge 47 –hankkeeseen, joka vahvistaa YK:n Agenda 2030 –ohjelman mukaista, kestävää kehitystä tukevaa globaalia kansalaiskasvatusta. Hankkeen ympärillä toimiva verkosto kokoaa yhteen koulutus- ja kasvatusalojen toimijoita ja päätöksentekijöitä ja tarjoaa niille mahdollisuuden vertaistukeen, keskusteluun ja yhteistyöhön.

Frame, Voice, Report!

Fingo on mukana EU:n rahoittamassa Frame, Voice, Report! -hankkeessa, joka lisää eurooppalaisten kansalaisjärjestöjen osaamista ja tarjoaa rahoitusta niiden globaalikasvatus- ja kehitysviestintähankkeisiin. Hanke kannustaa järjestöjä pohtimaan uudelleen, minkälaisia tarinoita niiden viestinnässä kerrotaan, minkälaisia kuvia käytetään ja kenen ääni pääsee kuuluviin.
Borniitti

Historia

Borniitti löydettiin vuonna 1725, ja se nimettiin vuonna 1845.
ORP Wicher (1958)

Valmistus

Alus tilattiin A. A. Ždanovin telakalla Pietarissa. Sen köli laskettiin 30. maaliskuuta 1949 ja alus laskettiin vesille 14. elokuuta 1949 nimellä Skoryy. Alus valmistui 26. syyskuuta 1950 ja se otettiin palvelukseen 28. tammikuuta 1951 Neuvostoliiton laivastoon. Se siirrettiin 29. kesäkuuta 1958 Puolan merivoimiin aluksi lainattuna ja Puola lunasti vuonna 1965 aluksen itselleen.

Palvelus

ORP Wicher liitettiin Oksywieen 7. hävittäjäviirikköön, jonka mukana se teki laivastovierailuja 1959 Brestiin, 1960 Portsmouthiin, Rostockiin ja Leningradiin, 1965 Helsinkiin, 1967 Edinburghiin ja Tukholmaan sekä 1968 Helsinkiin, Rotterdamiin ja Rostockiin. Alus palveli vuodesta 1970 alkaen tukikohta-aluksena 9. rannikkolaivueessa Helissä, kunnes se poistettiin palveluksesta vuoden 1974 lopulla.
Aurora Aspegren

Maria Aurora Olivia Aspegren (omaa sukua Gullstén, 30. heinäkuuta 1844 Kuru – 19. tammikuuta 1911 Ruovesi) oli suomalainen näyttelijä ja Suomalaisen Teatterin ensimmäinen naisnäyttelijä. Hänen vahvinta osaamisalaansa oli tragedia.

Elämäkerta

Aspegrenin vanhemmat olivat Gustaf Adolf Gullstén ja ruotsalaissyntyinen Birgitta Katarina Södergren. Hänen äitinsä päivitteli tavan takaa tytärtään, joka lapsuudessaan leikitteli eri roolihahmoilla. Aspegren suoritti Westermarckin käytännön teatterikoulun, joka tosiasiassa oli kiertävä ruotsinkielinen teatteriseurue. Toisinaan seurue esitti myös suomenkielisiä näytelmiä.
Aspegren liittyi Suomalaiseen Teatteriin, kun Kaarlo Bergbom perusti sen Helsinkiin vuonna 1872, ja otti taiteilijanimekseen Aurora Toikka. Tuota nimeä hän käytti vain vuoden verran. Yhdessä näyttelijä Oskari Vilhon kanssa Aspegren muodosti Suomalaisen Teatterin taiteellisesti voittoisan työparin. Vuonna 1873 hän avioitui näyttelijä ja teatterinjohtaja August Aspegrenin kanssa. Vuonna 1875 taiteilija teki opintomatkan Tanskaan ja Ranskaan. Hän jatkoi Suomalaisen Teatterin näyttelijänä vuoteen 1887, jolloin hän miehensä kanssa perusti Suomalaisen Kansanteatterin, jonka ensimmäinen esitys pidettiin Tampereella 11. syyskuuta 1887. Aspegren näytteli Kansanteatterissa kymmenen vuotta.
Sekä Aspegren itse että yleisö ja arvostelijat pitivät hänen huomattavimpana näyttämötulkintanaan Katrin roolia Josef Julius Wecksellin murhenäytelmässä Daniel Hjort. Sitä hän näytteli vuodesta 1876 alkaen parinkymmentä vuotta. Näytelmässä Porvari aatelismiehenä hän näytteli Nicolen roolin. Aleksis Kiven näytelmässä Kihlaus hän oli Eeva. Teoksessa Kotimaisia näyttämötaiteilijoita sanoin ja kuvin (1930) Aspegren mainitaan "ensimmäiseksi suomenkielellä esiintyneeksi näyttelijättäreksi".
Teatteriuransa jälkeen Aspegren antoi näyttelijöille yksityisopetusta. Hänen oppilaisiinsa kuului muun muassa Mimmi Lähteenoja. Reuman vuoksi hänen luomisvoimansa alkoi hiipua. Avioliitto kariutui August Aspegrenin löydettyä uuden kumppanin. Lopun elämänsä Aurora Aspegren vietti Tampereen lisäksi Ruoveden Muroleessa, josta hän osti isänsä kotitilan Toikan.
Alangu Mastiff

Ulkonäkö

Alangu on kookas mastiffi. Sen säkäkorkeus on 73,6–76,2 cm. Vuonna 1864 se oli kuitenkin nykyistä kookkaampi (76,2–86,3 cm korkea). Väri voi olla brindle, fawn tai punainen.

Luonne ja käyttäytyminen

Alangu on voimakas ja vahvatahtoinen. Se ei alun perin ollut aggressiivinen muita koiria kohtaan. Siitä on kuitenkin myöhemmin jalostettu sellainen koiratappeluita varten ja on sen vuoksi on sopiva myös vahtikoiraksi. Pakistanissa alangua käytetään edelleen koiratappeluihin.

Alkuperä

2 500–5 000 vuotta sitten Intiassa ja Persiassa esiintyi sekä alanguja, assyrianmastiffeja että alaunteja. Ensiksi mainittu oli kehittynyt Rajasthanin, Kutchin ja Bhawalpurin alueilla, ja sitä käytettiin suurriistan metsästykseen. Menetettyään alkuperäisen käyttötarkoituksensa rotua alettiin käyttää tappelu- ja vahtikoirana. Myös Persian armeija käytti sitä vartiointitehtäviin. Ajan kuluessa se alkoi harvinaistua, koska suurosa ihmisistä oli unohtanut sen olemassaolon.
Hartokesakkolude

Ulkonäkö

Hartokesakkolude on punaruskean vihertävän kirjava noin pituus 5,0–6,0 mm, sillä on tiheä, pitkä ja pysty karvoitus. Lajin voi sekoittaa helposti petäjäkesakkoluteeseen (Alloeotomus germanicus).

Levinneisyys

Hartokesakkoludetta tavataan Euroopassa, Scandinavian eteläosista aina Välimeren länsiosiin. Suomesta ei ollut pitkään aikaan havaintoja mutta viime aikoina on tullut etelä-rannikolta uusia havaintoja.

Elinympäristö

Hartokesakkolude viihtyy paahteisilla harju- ja kalliomänniköillä. Käyttää ravinnokseen ilmeisesti männyllä (Pinus sylvestris) eläviä kirvoja ja selkärangattomia.
Michał Sołowow

MM-ralliura

Sołowowin ensimmäinen MM-ralli oli vuoden 2003 Ruotsin ralli. Hänen paras sijoituksensa on myös Ruotsista, jossa hän sijoittui 12:nneksi vuonna 2013. 
Vuoden 2015 Ruotsin rallissa Sołowowin törmäsi testierikoiskokeella kovalla vauhdilla valokuvaajaan, joka loukkaantui onnettomuudessa.
Onni Peltonen

Onni Evert Peltonen (27. elokuuta 1894 Jyväskylän maalaiskunta – 11. syyskuuta 1969 Jyväskylä) oli veturinkuljettaja ja sosiaalidemokraattinen kansanedustaja ja ministeri.
Peltosen vanhemmat olivat seppä Joonas Peltonen ja Henriikka Juusonen. Käytyään kansakoulun Peltonen oli metallimiehenä ja rautasorvaajana vuoteen 1919 saakka. Valtionrautateillä Peltonen toimi ylimääräisenä veturinlämmittäjänä 1919–1921 ja vakinaisena lämmittäjänä 1921–1930. Suoritettuaan veturinkuljettajan tutkinnon 1924 hän oli vt. veturinkuljettaja noin viisi vuotta ja sitten II luokan veturinkuljettaja 1930–1940 ja I luokan 1940–1953. Peltonen oli myös Jyväskylän maalaiskunnan kunnallinen ammattientarkastaja 1930–1935.
Peltonen oli SDP:n kansanedustajana 1933–1961 Vaasan läänin itäisestä vaalipiiristä valittuna. Politiikan eturiviin hän nousi 1945 tultuaan valituksi SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi. Hän oli eduskunnan toinen varapuhemies 1958.  Ministerinä Peltonen toimi kulkulaitosten ja yleisten töiden ministerinä Paasikiven III hallituksessa 1945–1946 ja sosiaaliministerinä Pekkalan hallituksessa 1946–1948. Hän oli kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri Fagerholmin hallituksessa 1948–1950, Kekkosen II hallituksessa 1951 ja Kekkosen III hallituksessa 1951–1952. Viimeksi Peltonen oli sosiaaliministerinä Kekkosen V hallituksessa 1954–1956. Peltonen oli jäsenenä Suomen ja Neuvostoliiton YYA-sopimusneuvotteluissa maalis-huhtikuussa 1948.
Hallituksen jäsenenä hän vastusti sotasyyllisten tuomioita 1946 (eriävä mielipide hallituksen pöytäkirjaan) ja 1948 YYA-sopimuksen sotilaallista osaa. Presidentti Paasikivi merkitsi päiväkirjaansa keskusteluja Peltosen kanssa: 4.3.1948, 9.3.-11.3.1948 (Peltonen - - ei voi olla mukana tekemässä sotilasliittoa - -), 13.4.1948 (- - ottaen kaikki asianhaarat huomioon hän hyväksyy sopimuksen.)
Peltonen oli presidentin valitsijamiehenä  vuosien 1931, 1937, 1940, 1943, 1950 ja 1956 presidentinvaaleissa. Kunnallispolitiikassa hän toimi aluksi lyhyen kauden 1920-luvulla Jyväskylän maalaiskunnan kunnanvaltuuston varapuheenjohtajana ja myöhemmin pitkään Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsenenä.
SDP:n 1950-luvun puoluehajaannuksessa Peltonen arvosteli riidan molempia osapuolia. Hänen johtamansa Jyväskylän työväenyhdistys pyrki tasoittelemaan riitaa ja antamaan tilaa molemmille riitapuolille. Kun lopulta oli valittava jompikumpi puoli, Peltonen valitsi ns. leskisläiset eli puolueen enemmistön. 
Peltonen vapautettiin valtakunnanoikeudessa 1953 syytteestä niin sanotussa salaputkijutussa. Syytteen vuoksi hän kuitenkin erosi ministerin tehtävästä.
Marja-Liisa Kiljunen

Marja-Liisa Kiljunen on suomalainen diplomaatti. Hän on ollut 2008–2012 Suomen Liettuan-suurlähettiläs Vilnassa sekä samalla Valko-Venäjällä. Sitä ennen hän toimi vuodesta 2004 Helsingistä käsin kiertävänä suurlähettiläänä Keski-Aasian tasavalloissa Kazakstanissa, Kirgisiassa, Tadžikistanissa, Turkmenistanissa ja Uzbekistanissa sekä vuosina 2004–2005 myös Mongoliassa. Hän aloitti ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1983. 
Kiljunen on työskennellyt kotimaassa ulkoministeriön kehitysyhteistyöosastolla ja itäosastolla sekä palvellut Suomen Nairobin-suurlähetystössä. Kiljunen on työskennellyt myös Helsingin yliopistossa, YK-yliopiston Wider-instituutissa, Unicefin päämajassa New Yorkissa sekä toiminut Suomen YK-liiton ja Sosialidemokraattisten Naisten pääsihteerinä.
Marja-Liisan puoliso oli vuosina 1972-2009 SDP:n kansanedustaja Kimmo Kiljunen Heillä on yhteisestä avioliitosta  neljä täysi-ikäistä lasta .
Tizoc

Tizoc oli asteekkien seitsemäs hallitsija (tlatoani) vuosina 1481–1486. Hän nousi hallitsijaksi veljensä Axayacatlin kuoltua. Tizocin hallituskautta leimasivat epäonnistumiset, jotka alkoivat jo hänen vaatimattomasta menestyksestään kruunajaissodassaan Meztitlánissa. Sen jälkeen Tizoc keskittyi tukahduttamaan kapinoita asteekkien aiemmin valloittamilla alueilla, eikä hän pyrkinyt valloittamaan uusia alueita. Tizocin aikana kapinat yltyivät, ja hän kuoli mahdollisesti myrkytyksen uhrina.
GP2-kausi 2006

Mestaruuspisteet

Pisteet jaettiin lauantain pitkän kilpailun 8 parhaan joukkoon sijoittuneille kuljettajille ja 6 parhaalle sprinttikisassa. Lauantain pitkään kilpailuun paalupaikalle ajanut kuljettaja palkittiin 2 pisteellä. Nopeimman kierroksen ajanut kuljettaja sai edellisestä kaudesta poiketen 2 pisteen sijasta vain yhden pisteen ja tämän piti lähteä kilpailuun hänelle asetetusta lähtöruudusta. Sprinttikisaan paalupaikan ottanut kuljettaja ei saanut ylimääräisiä pisteitä.

Televisiointi

Suomessa GP2 lähetykset esitti kaudella 2006 aika-ajot ja kilpailut suorana MTV3+. Lähetykset selosti Timo Pulkkinen.
Alkiolevy

Alkiolevy on sisäsolumassan osa, josta kehittyy alkio. Alkiolevy lohkeaa alkionystyn keskimmäisestä osasta.