google/wiki40b huggingface dataset:
Mostarin taistelut

Serbien piiritys

Ensimmäisessä piirityksessä, joka alkoi 3. huhtikuuta 1992 kroaatit ja muslimit olivat liitossa kaupunkeja saartavia serbejä vastaan. Aluksi serbien liittoarmeija pommitti kaupunkia sen ulkopuolelta tykistöllä ja alkoi sen jälkeen kuukausi kuukaudelta kiristää saartorengasta yhä syvemmälle kaupungin keskustaa kohti ottaen haltuunsa suuren osan kaupungista. Alun tykistökeskityksen kohde oli muslimikortteli, josta serbit valtasivat lopulta kolmasosan.
Liittoarmeijan tulitus idän vuorilta vaurioitti monia siviilirakennuksia, mm. fransiskaaniluostaria, katolista kirkkoa ja kaupungin kirjastoa sekä moskeijoita. Serbit tuhosivat 17 moskeijaa. Muslimit ja kroaatit pitivät kuitenkin pintansa ja ajoivat lopulta serbit kaupungista ulos. Kesäkuussa kroaatit tulittivat serbejä armeijansa tykistöllä. Serbejä saarrettiin. Kroaattien armeijan HVO:n yksiköitä oli vahvistettu Kroatiasta tulleilla vapaaehtoisilla. Monet kroaatit auttoivat Mostarissa olevia ystäviään lomillaan osallistumalla sotaan.
15. kesäkuuta 1992 HVO valtasi Mostarin itäosan. Kroaattien tykistö, HOS:n vapaaehtoiset ja HVO:n puolisotilalliset joukot alkoivat järjestelmällisesti vallata Mostarin ympärillä olleita serbien miehittämiä avainasemassa olevia kukkuloita. Viimeinen kukkula vallattiin 14. kesäkuuta. Seuraavana päivänä kroaatit hyökkäsivät vanhassa muslimikaupunginosassa olevien serbijoukkojen kimppuun vallaten alueen hetkessä. Serbit eivät olleet varustautuneet puolustustaisteluun, heillä ei ollut vartiomiehiäkään asemapaikoilla. Kroaattien Arif Pasalicin komentamassa 1. Krajinan pataljoonassa oli 350 miestä, joista 10 kuoli ja 27 haavoittui hyökkäyksessä. Kroaatteja tuki Kroatian vakinainen armeija. Pataljoona oli saanut aseita kansainvälisestä asesaarrosta huolimatta Argentiinasta ja Singaporesta.
Yhdeksän kuukautta kestänyt piiritys päättyi 19. kesäkuuta 1992 Bosnian sodan raivotessa pahimmillaan ja rintamien ollessa vasta muotoutumassa. Saartorengas murtui bosniakki Jasmin Jagacin komentaessa HVO:ta sekä pienempiä bosniakkiosastoja. Saarron purkautuminen oli suuri voitto kroaateille, ei muslimeille.

Kroaatit hyökkäävät

Vuonna 1993 kroaattien julistautuessa Bosnia-Hertsegovinasta riippumattomiksi alkoi sota myös 
kroaattien ja muslimien kesken. Tämä näkyi Mostarissakin, jossa alkoi suuri kroaattien hyökkäys 9. toukokuuta. Muslimit ajettiin neljäsosaan kaupungista, jonka kroaatit lähes raunioittivat tykkitulellaan. Esimerkiksi 26 kaupungin 27:stä ottomaanien aikaisesta moskeijasta tuhottiin.
Stari mostin vuonna 1566 rakennettu silta romahti kroaattien panssarivaunutulituksessa 9. marraskuuta 1993 kello 10:16. Tulitauko alkoi 25. helmikuuta 1994, kun kroaatit ja muslimit pääsivät sopuun toimista serbejä vastaan. Kaupunki jäi sen jälkeen kahdeksi vihamieliseksi puoliskoksi. Nimenomaan kroaattien hallitsemalla länsilaidalla oli paljon mafiamaista rikollisuutta. Eri kaupunkien puolten välillä alkoi liikenne vasta vuonna 1996. Stari most ("vanha silta") rakennettiin uudestaan vuonna 2004.
Józef Zawitkowski

Józef Zawitkowski (s. 23. marraskuuta 1938) on puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Varsovan arkkihiippakuntaan Stefan Wyszyński 20. toukokuuta 1962, ja hänet nimitettiin Varsovan vihkipiispaksi sekä Ausanan titulaaripiispaksi 26. toukokuuta 1990. Piispaksi vihkiminen seurasi 9. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Józef Glemp, jota avustivat Damian Zimoń ja Wladyslaw Miziolek.
Zawitkowski sai 25. maaliskuuta 1992 nimityksen Łowiczin hiippakunnan vihkipiispaksi.
A3 (1917)

Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta 18. toukokuuta 1932.
Bengt Uggla

Bengt Gustafsson Uggla (9. syyskuuta 1894 Solna – 26. helmikuuta 1937 Tukholma) oli ruotsalainen nykyaikainen viisiottelija. Hän edusti seuratasolla tukholmalaista I1 IF:ää. Uggla osallistui Antwerpenin olympialaisiin 1920, joissa hän sijoittui neljänneksi.
Bengtin isoveli Bertil oli urheilija, joka kilpaili muun muassa nykyaikaisessa viisiottelussa.
Carole Smitherman

Carole Catlin Smitherman (s. 1952) on yhdysvaltalainen poliitikko. Hän oli Alabaman Birminghamin väliaikainen pormestari vuonna 2009, kun edellinen pormestari Larry Langford tuomittiin oikeudessa useista lahjontaan liittyneistä rikoksista ja erotettiin virastaan kesken kauden. Sitä ennen hän oli ollut Birminghamin kaupunginvaltuuston puheenjohtaja.
Württemberginhevonen

Ominaisuudet

Parhailla württemberginhevosilla on erinomainen temperamentti, jossa yhdistyy järkevyys eloisiin ja vapaisiin liikkeisiin. Nämä piirteet rotu on lie perinyt arabi- ja kylmäverivaikutteista. Rotu on kestävä ja englannintäysiveriseen verrattuna edullinen pitää rehussa.
Ihannekorkeus württemberginhevoselle on noin 165 cm. Rodun yleisimmät värit ovat ruunikko, rautias, mustanruunikko ja musta. Pää on keskikokoinen ja profiili suora, kaula hyvä ja säkä selkeä. Rinta on syvä, lavat lihaksikkaat ja hyvässä kulmassa, selkä pitkä ja suora, lanne on kalteva. Jalat ovat lihaksikkaat, kaviot kovat ja hyvänmuotoiset.

Historia

Württemberginhevosen kantakirja perustettiin vuonna 1895, ja noin vuotta myöhemmin Marbachin siittola alkoi keskittyä kasvattamaan alkuperäistä württemberginhevostyyppiä, joka oli monipuolinen, sekä työajossa että ratsuna käytetty rotu. Alkuperäiset hevoset olivat risteytyksiä paikallisten puoliveristen ja arabianhevosen, trakehnerin, anglonormannihevosen, friisiläishevosen, iberianhevosen, berberihevosen ja suffolkinhevosen kanssa. Anglonormanniori Faust oli tärkeä varhainen vaikuttaja rodussa, ja se loi pohjan rodun tulevalle perusmuodolle. Tämä tyyppi säilyi aina 1950-luvun puoliväliin saakka, kunnes Marbachissa alettiin kasvattaa nykyaikaisen hevosurheilun vaatimuksiin sopivia kevyempiä ja urheilullisempia hevosia.
Trakehnerori Julmond (1943–1965) oli uuden tyypin perustajaisä, ja muokkasi uutta baden-württenberginhevosta. Rotuun sekoitettiin hannoverinhevosta, holsteininevosta, oldenburginhevosta, englannintäysiveristä ja jonkin verran trakehneria uuden tyypin parantamiseksi.
Kaarle Wärri

Kaarle Wärri, joskus myös Kaarlo Wärri tai Kaarlo Värri (vuoteen 1864 Ala-Jaakkola; 23. helmikuuta 1839, Huittinen – 12. tammikuuta 1923, Pöytyä), oli suomalainen talonpoika, valtiopäivämies, joka toimi säätynsä valtiopäiväryhmän puhemiehenä.
Hänet valittiin säätynsä nuorimmaksi valtiopäivämieheksi säätyvaltiopäiville 1867, jotka järjestettiin suurena nälkävuonna, mutta ei enää säätyvaltiopäiville 1872. Syynä luottamuksen puutteeseen uskotaan olleen sen, että hän edusti ratsutilallisia, kun kihlakuntien valitsijakokouksissa suuri osa valitsijoista oli perintötalollisia. Wärri valittiin uudelleen säätyvaltiopäiville 1877, 1882, 1885, 1888 ja 1891. Hän oli talonpoikaissäädyn puhemies vuosien 1894 ja 1897 säätyvaltiopäivillä ja vuoden 1899 ylimääräisillä säätyvaltiopäivillä.
Kaiken kaikkiaan Kaarle Wärri edusti Maskun, Loimaan ja Tyrvään tuomiokuntaa yhdeksillä valtiopäivillä, joista viimeisillä kolmilla valtiopäivillä talonpoikaissäädyn puhemiehenä.
Bernhard Starkbaum

Seuraura

Starkbaum on Wiener EV:n kasvatti. Hän debytoi sen miesten joukkuessa 17-vuotiaana kaudella 2003–2004 Itävallan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Nationalligassa. Starkbaum pelasi kauden ainoksi jääneen miesten pelinsä 4. helmikuuta 2004. Kaudella 2004–2005 hän nousi Wiener EV:n ykkösmaalivahdiksi ja pelasi Nationalligassa 19 runkosarja- ja kaksi playoff-ottelua. Elokuussa 2005 Starkbaum siirtyi kahden viikon try-outille Mestis-joukkue Kajaanin Hokkiin, jossa hän jäi kuitenkin jo vajaan viikon jälkeen ilman sopimusta.
Kaudeksi 2006–2007 Starkbaum siirtyi Erste Bank Eishockey Ligaan ja Villacher SV:n maalin suulle. Hän pelasi ensimmäisen pääsarjaottelunsa 8. lokakuuta 2006. Starkbaum toimi joukkueen kakkosmaalivahtina neljä ensimmäistä kauttaan, mutta kaudella 2010–2011 hän nousi VSV:n ykkösmaalivahdiksi ja torjui joukkueen välieriin saakka. Kaudella 2011–2012 Starkbaumilla oli Erste Bank Eishockey Ligan runkosarjan paras torjuntaprosentti (93,6%).
Huhtikuussa 2012 Starkbaum teki kaksivuotisen sopimuksen Ruotsin Elitserienin MODO Hockeyn kanssa. Hän valloitti joukkueen ykkösmaalivahdin paikan kaudella 2012–2013, mutta kesällä 2013 Starkbaumille kävi ilmi, että MODO lähtee kauteen 2013–2014 nuorella maalivahtikaksikolla Linus Ullmark-Anton Forsberg. Näin ollen joukkue ei kaivannut enää Starkbaumin palveluksia. MODO lainasi hänet lokakuussa hetkeksi HockeyAllsvenskan-joukkue IF Björklöveniin, kunnes Starkbaum siirtyi marraskuussa loppukauden kattavalla sopimuksella SHL:ään ja Brynäs IF:ään. Helmikuussa 2014 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa.

Maajoukkueura

Starkbaum edusti Itävaltaa Sotšin olympiakisoissa 2014, jolloin hän lähinnä jakoi joukkueen torjuntavastuun Mathias Langen kanssa. Starkbaum pelasi myös olympiakisoja edeltäneissä karsinnoissa. Hän edusti Itävaltaa myös MM-kilpailuissa vuosina 2009, 2013 ja 2015. Vuoden 2009 turnauksessa Starkbaum toimi lähinnä joukkueen kolmosmaalivahtina, eikä saanut peliaikaa. Vuosien 2013 ja 2015 turnauksissa hänet palkittiin puolestaan joukkueensa top-3-pelaajana. 
Starkbaum pelasi myös IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2012 ja 2014, joista molemmat turnaukset päättyivät Itävallan sarjanousuun seuraavaksi vuodeksi A-sarjan MM-kilpailuihin, kuten myös vuoden 2010 A-lohkon kultaan päättynyt I-divisioonan turnaus, jossa Starkbaum ei saanut kuitenkaan peliaikaa. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä 8. huhtikuuta 2009 Innsbruckissa Venäjää vastaan.
Starkbaum pelasi myös alle 18-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2002 ja 2004. Hän toimi molemmissa turnauksissa Itävallan kakkosmaalivahtina ja torjui vain yhdessä ottelussa. Vuoden 2002 turnaus päättyi pronssiin.
Chicago Fire (televisiosarja)

Tarina

Sarjassa seurataan Paloasema 51:n (engl. Firehouse 51) palomiesten ja ensiapuhenkilökunnan toimintaa erilaisissa pelastustehtävissä, sekä niiden ulkopuolella.

Crossover-jaksot

Chicago Fire sijoittuu samaan maailmaan (Kova laki: Erikoisyksikkö, Chicago P.D., Chicago Med ja Chicago Justice -sarjojen kanssa. Sarjoilla on useita crossover-jaksoja.
Jääkäripatsas

Patsaan historiaa

Jääkärien muistomerkkisäätiön toimesta järjestettiin yleinen rahankeräys vuosina 1957–1958, jonka ylijäämät annettiin Jääkärien tuki -rahastolle. Muistomerkin paljastustilaisuus pidettiin 25. helmikuuta 1958, jääkärien kotiinpaluun 40-vuotispäivänä.
Tilaisuuteen osallistui muun muassa tasavallan presidentti Urho Kekkonen. Patsaan mallina toimi ähtäriläinen kirjakauppias Jorma Honkaniemi.
Khardung La

Khardung La on sola Intian Himalajalla Ladakhissa, Lehin kaupungin pohjoispuolella. Intialaiset mainostavat 4 693 metrin korkeudella olevaa solaa maailman korkeimpana motorisoituna tienä. Vanha kauppakaravaanireitti on aiemmin kulkenut solan yli Länsi-Kiinan Kašgariin asti.
Tietokilpailun maailmanmestaruuskilpailut

Tietokilpailun maailmanmestaruuskilpailut (World Quizzing Championship) on kansainvälisen tietokilpailujärjestön International Quizzing Associationin (IQA) vuosittain järjestämä henkilökohtainen tietokilpailu. Se on järjestetty vuosittain vuodesta 2003 alkaen. Vuodesta 2006 alkaen kilpailu on järjestetty joka kesäkuun ensimmäisenä lauantaina. Kilpailu käydään niin sanottuna kotiratakilpailuna eli kilpailijat osallistuvat kisaan samana päivänä kukin omassa kotimaassaan. Vuonna 2016 kisapaikkoja oli 45 maassa yhteensä 125 ja kilpailijoita yli kaksituhatta.

Kilpailujärjestelmä

Maailmanmestaruuskilpailuissa kukin kilpailija saa vastattavakseen 240 kirjallista kysymystä, jotka useimmissa maissa on käännetty kilpailijoiden äidinkielelle. Kysymykset on jaettu kahdeksaan eri kategoriaan, ja vastausaikaa on yhteensä kaksi tuntia. Kunkin kilpailijan yhteispisteisiin lasketaan hänen seitsemän parhaan kategoriansa pisteet. Kategorioiden nimet ovat: kulttuuri, viihde, historia, elämäntapa, media, luonnontiede, urheilu ja maailma.
Ramsarin sopimus

Ramsarin sopimuksen vesiperäiset alueet

Kosteikkoalueet luokitellaan tyyppinsä mukaisesti eri luokkiin. Vrt. Ramsarin sopimuksen vesiperäiset alueet

Suomen Ramsar-alueet

Suomessa on 49 Ramsar-aluetta, joiden yhteispinta-ala on 785 780 hehtaaria. Kaikki Suomen Ramsar-alueet kuuluvat Natura 2000 -verkostoon, ja niiden rajaukset noudattavat Natura-rajauksia.

Venäjän Ramsar-alueet

Venäjän federaatiossa on 35 Ramsar-aluetta, joiden yhteispinta-ala on 10 323 767 hehtaaria.
Metsälampi (Hämeenlinna)

Maantietoa

Metsälampi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen. Se on osa Mervenselän aluetta. Lampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 125–130 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Tay–Sachsin tauti

Tay–Sachsin tauti on 15. kromosomissa olevan geenivirheen aiheuttama peittyvästi periytyvä oireisto. Kyseessä on keskushermostoa vioittava häiriö, jolle luonteenomaista on sokeus, kehitysvamma ja varhainen dementia.
Tay–Sachsin taudista kärsivän elinajanodote ei ole hyvä, monet syntymästään asti sairaat kuolevat jo 3-vuotiaina. Toisinaan sairaus puhkeaa vasta nuoruudessa tai aikuisiällä.
Tay–Sachs-oireisto on huomattavan yleistä Itä-Euroopan juutalaisten keskuudessa. Aškenasijuutalaisista vammautuneita on 1 henkilö 2 500:sta. Muilla sen uskotaan olevan jopa sata kertaa harvinaisempaa.
Tay–Sachsin taudin havaitsi englantilaislääkäri Warren Tay. Oireyhtymän nimen toinen osa tulee yhdysvaltalaiselta Bernard Sachsilta.
Tunturipunatäplä

Koko ja ulkonäkö

Tunturipunatäplä on väritykseltään tyypillinen punatäplä, jonka siniharmaissa, kiiltävissä ja läpikuultavissa siivissä on viisi kirkkaanpunaista täplää. Siiven etureunassa tyven täplä on venynyt siivensuuntaisesti ja lähempänä kärkeä oleva täplä on melko lyhyt. Siiven keskiosassa on kolme melko pyöreää täplää. Etusiivet ovat pituuteensa nähden melko leveät. Takasiivet ovat harmaanpunaiset ja niissä on harmaa reunus. Siipiväli on 29–35 mm , mutta lajista tunnetaan myös pienikokoinen muoto f. minor, jonka siipiväli on noin 19 mm. Naaraiden kuviointi ei ole yhtä selvärajaista kuin koirailla. Ruumis on musta ja muihin punatäpliin verrattuna huomattavasti karvaisempi. Verkkosilmät ovat pienet, imukärsä pitkä ja huulirihmat pitkät ja karvaiset.
Laji on ulkonäöltään hieman muunteleva. Huomattavan poikkeavia muotoja ovat f. flava, jolla punainen väri on korvautunut keltaisella sekä f. flavilinea, jolla on etusiivissä oranssit siipisuonet.

Levinneisyys ja lentoaika

Tunturipunatäplää tavataan Etelä- ja Keski-Euroopan vuoristoissa, Skandinavian tunturialueilla sekä Venäjällä aina Etelä-Siperiaan asti. Tunturipunatäplä elää vuoristojen koivuvyöhykkeellä ja sitä korkeammalla. Suomessa eteläisimmät havainnot ovat Sallasta, mutta eniten havaintoja on Enontekiön ja Utsjoen suurtuntureilta. Lentoaika on heinäkuu.

Elinympäristö ja elintavat

Tunturipunatäplä on vuoristojen ja tunturialueiden laji, joka tavallisimmat elinalueet ovat 1000–3000 metrin korkeudella merenpinnasta. Aikuiset perhoset lentävät lähellä maanpintaa aurinkoisella säällä, joskus hyvinkin kovassa tuulessa, ja lepäävät muun ajan myrkyllisyydestä varoittavan suojavärinsä turvin. Myös toukat ovat aktiivisia aurinkoisella säällä ja pysyvät pilvisellä säällä piilossa kasvien tyvillä. Toukkakehitys kestää kahdesta kolmeen vuotta.

Ravintokasvi

Toukka on punatäpläksi poikkeuksellisen kaikkiruokainen. Se käyttää ravinnokseen monia tunturialueen kasveja, kuten erilaisia hernekasveja, vaivaispajua (Salix herbacea), vaivaiskoivua (Betula nana) ja lapinvuokkoa (Dryas octopetala). Skotlannissa elävä populaatio on erikoistunut elämään variksenmarjalla.
Cool Japan

Cool Japan (jap. クールジャパン) on käsite, liike tai politiikka, jonka mukaan Japani on maailmanlaajuinen viihteen, teknologian, taiteen, muodin, musiikin ja nykykulttuurin muotisuuntausten luoja.
Toimittaja Douglas McGray kirjoitti Foreign Policy -lehdessä vuonna 2002, että Japanin todellinen valta tuli sen populaarikulttuurin, kuten mangan, animen ja pelien, vetovoimasta. Kirjoitus käännettiin japaniksi seuraavana vuonna ja se sai monet japanilaiset suhtautumaan maansa populaarikulttuuriin vakavasti. Cool Japanista tuli suosittu puheenaihe poliitikkojen, muun muassa Tarō Asōn, parissa. Japanin vientijärjestö JETRO ilmoitti, että vuosina 1992–2004 Japanin ulkomaanvienti oli kasvanut keskimäärin 20 prosenttia, mutta animen, mangan, muodin ja elokuvien vienti oli kasvanut 300 prosenttia.
Henkien kätkemä voitti parhaan animaatioelokuvan Oscar-palkinnon vuonna 2003 ja Japanin hallitus alkoi pian tukea otaku-kulttuuria. Ulkoministeriön vuoden 2004 julkaisussa viitattiin Cool Japaniin ja ehdotettiin, että maan taloutta, yhteiskuntaa ja kulttuuria voisi piristää vahvistamalla Japanin brändiä, erityisesti levittämällä maan ”niin sanottua alakulttuuria, kuten animaatiota, elokuvia, sarjakuvia (mangaa) ja japanilaista keittiötä”. Asō nimitettiin Japanin pääministeriksi syyskuussa 2008. Hän sanoi julkisesti, että aikoi käyttää Cool Japanin pehmeää valtaa parantaakseen talous- ja kansainvälisiä suhteita. Julkinen keskustelu Cool Japanin mahdollisuuksista keskittyi Akihabaraan, jota on pidetty Japanin populaarikulttuurin keskuksena. Tämän vuoksi Akihabaraan on panostettu ja sitä on siistitty.
Japanilainen filosofi Hiroki Azuma on huomauttanut, että Douglas McGray ei ole Japanin eikä populaarikulttuurin asiantuntija ja sanonut, että hallituksen ei tulisi ottaa hänen neuvojaan vakavasti.
Martin Brain

Martin Brain (s. 1934? - k. 25. toukokuuta 1970) oli brittiläinen moottoriurheilija. Hän kilpaili Formula 1 MM-sarjan ulkopuolisissa kilpailuissa. Hän menehtyi Nottingham Sports Car Club Meeting kilpailussa Silverstonen radalla sattuneessa onnettomuudessa kun hänen Cooperinsa suistui ulos radalta tuhoisin seurauksin. Hän oli kuollessaan 36-vuotias.
Tilikausi

Tilikausi on yrityksen kirjanpidossa ajanjakso, jonka aikaisesta kirjanpitomateriaalista tehdään tilinpäätös. Suomen kirjanpitolain mukaan yrityksen tilikausi on 12 kuukautta. Tästä voidaan kuitenkin erityisistä syistä poiketa, mikäli yritys tai elinkeinonharjoittaja hakee poikkeavaa tilikautta. Kirjanpitolain mukaan esimerkiksi toimintaa aloitettaessa tai lopetettaessa taikka tilinpäätöksen ajankohtaa muutettaessa tilikausi saa olla lyhyempi tai pitempi, kuitenkin enintään 18 kuukautta.
Usein tilikautena pidetään normaalia kalenterivuotta mutta se ei ole pakollista kahdenkertaista kirjanpitoa pitäville. Yhdenkertaista kirjanpitoa pitävän yrityksen tilikausi on aina kalenterivuosi.
Totaalitilikausi tarkoittaa yrityksen kaikkien tilikausien (perustamisesta lopettamiseen) yhteenlaskettua kokonaisuutta. Vain totaalitilikauden perusteella voidaan tarkasti määritellä, onko yritys ollut kannattava, koska mahdollisuutta esimerkiksi saatavien ja sijoitusten arvon eri tulkintoihin ei ole.    
Kirjanpitovelvollisen kaikilla liikkeillä, siis kaikilla samaan konserniin kuuluvilla yrityksillä, on oltava sama tilikausi. Muussa tapauksessa konsernitilinpäätöksen tekeminen olisi käytännössä mahdotonta.
Jan Andersson (toimittaja)

Jan Andersson (s. 1972 tai 1973) on suomalainen toimittaja, joka on työskennellyt marraskuusta 2018 lähtien MTV Uutisten uutisankkurina ja vaaliohjelmien juontajana. Ennen siirtymistään MTV:lle Andersson työskenteli 21 vuoden ajan toimittajana ja ajankohtaisohjelmien juontajana Ylellä.
Ylellä Andersson tuli tunnetuksi muun muassa vaalilähetysten, A-studion, A-talkin, Ajankohtaisen Kakkosen ja Aamu-TV:n juontajana. Hän oli yksi Ylen silloisen päätoimittajan Atte Jääskeläisen kriitikoista Sipilä-gatessa.
3. lokakuuta 2018 julkaistiin tieto Anderssonin siirtymisestä MTV:n uutistenlukijaksi ja vaaliohjelmien juontajaksi.
Andersson puhuu äidinkielenään ruotsia, mutta on työskennellyt koko uransa ajan suomen kielellä, jota hän puhuu täydellisesti. Hänet tunnetaan tiukasta haastattelutyylistään, ja Helsingin Sanomat valitsikin hänet vuonna 2011 vuoden jankkaajaksi.
Pauli Koskinen

Pauli Tapani Koskinen (16. maaliskuuta 1921 Jyväskylä – 16. huhtikuuta 2003 Kouvola) oli suomalainen kuvanveistäjä.

Henkilöhistoria

Koskisen vanhemmat olivat Toivo Koskinen ja Martta Koivistoinen ja puoliso Maire Mirjam Hirvonen, heidän poikansa Pentti Koskinen oli Suomen paras uimahyppääjä 1960-luvulla. Koskinen opiskeli Taideteollisuuskoulussa 1944-1947 ja Suomen Taideakatemian koulussa 1947-1950. Valtion taiteilijaeläke Koskiselle myönnettiin 1974, päätoimisena kuvanveistäjänä hän työskenteli vuodesta 1950 alkaen. Koskinen sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1971.

Taiteellinen tuotanto

Koskisen teoksia oli ensimmäistä kertaa esillä vuonna 1945.  Hänet tunnetaan realistisista usein ihmishahmoja esittävistä pronssiveistoksistaan, joissa on vertauskuvallista sisältöä. Monissa veistoksissaan Koskinen sovelsi lähinnä Wäinö Aaltoselta omaksumiaan tyyli- ja rotupiirteitä, jotka muutenkin hallitsivat suomalaista julkista veistotaidetta 1960-luvun alkupuolelle asti. Uran loppupuolella Koskisen figuratiiviset veistokset olivat pelkistetympiä ilmaisultaan. 
Koskisen tuotannossa on eniten sankarimuistomerkkejä, hautakiviä, muotokuvaveistoksia ja mitaleita, kuten Jyväskylä-mitali. Koskisen käyttämät materiaalit olivat pronssi, puu ja kivi. Koskinen teki paljon julkisia teoksia etenkin Jyväskylän ja Kouvolan seudulle. Hänen tunnetuimpia töitään ovat Lentäjien muistomerkki Luonetjärvellä (1951), nuorta Minna Canthia esittävä patsas Jyväskylässä (1962) sekä Kouvolan kolmoset (1967) ja Ilmari Salmisen patsas (1988) Kouvolassa. Esimerkiksi veistoksessa Leikkivät pojat on kaksi alastonta poikaa, joista toinen potkaisee palloa, jota toinen yrittää ottaa. Teoksessa on nähty liikunnan aateen, suurten ikäluokkien ja sodanjälkeisen optimismin symboliikkaa. Urheiluaiheisena siinä on nähtu myös muunnelma Wäinö Aaltosen Paavo Nurmen patsaasta.
Monet Koskisen veistoksista valettiin Halosten taiteilijasuvun valimossa Lapinlahdella. Koskinen vieraili usein Halosten Akkalansaaressa sijaitsevalla kesähuvilalla, joka toimi taiteilijoiden kokoontumispaikkana. Muita vierailijoita olivat muun muassa Aimo Tukiainen, Oskari Jauhiainen ja Esko Tirronen.
Sotilaskoti

Toiminta

Sotilaskoteja pyörittävät sotilaskotiyhdistykset suurimmaksi osaksi vapaaehtoisvoimin. Vapaaehtoisten "vihreiden sisarten" ansiosta sotilaskotien hinnat ovat edullisia. Sotilaskodit ovat kuuluisia munkeistaan ja muista leivonnaisista. Sotilaskodeissa on televisio, tietokoneita internetyhteyksineen ja kirjasto. Kodeissa ei ole ostopakkoa, vaan sen tarkoitus on tarjota varusmiehille kodinomainen ympäristö, missä viettää vapaa-aikaansa.
Sotaharjoituksissa ja maastoleireillä kiertävät sotilaskotiautot, joista myydään kahvia, makeisia ja leivonnaisia. Autot ovat usein mukana myös messuilla, joissa Puolustusvoimilla on osasto. Sotilaskotiyhdistykset pitävät myös leirisotilaskoteja isoilla harjoitusalueilla, kuten Pohjankankaan ja Rovajärven ampuma-alueet.
Sotilaskotiyhdistykset ja niiden kattojärjestö Sotilaskotiliitto tukevat varusmiesten urheiluharrastuksia esimerkiksi lahjoittamalla liikuntavarusteita tai järjestämällä liikunnallisia tapahtumia.

Historia

Suomen ensimmäisen sotilaskodin avasi Helsingin NMKY 15. huhtikuuta 1918. Helsingin NMKY:n Sotilaskotityö päättyi vuonna 2004 Santahaminassa. Myös Pelastusarmeija kuuluu sotilaskotityön historiaan. Sen ensimmäinen sotilaskoti aloitti toimintansa vuonna 1919 Terijoen Rajavartiopataljoonassa Tyrisevällä. Sisällissodassa joukkojen mukana olleet naiset aloittivat sotilaskotityön myös syksyllä 1918.
Sotilaskotiliitto perustettiin 1921 (aluksi nimenä oli Suomen Sotilaskotiliitto) ja sen ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Katri Bergholm. Liiton nykyinen puheenjohtaja on Kirsi Patrikainen.
World Geodetic System

World Geodetic System (WGS, suomeksi epävirallisesti Maailman geodeettinen järjestelmä) on geodesiassa ja paikannuksessa käytetty datumi. Viimeisin määritys on WGS84. Järjestelmää käytetään mm. Web-karttapalveluissa ja satelliittipaikannuslaitteissa. Lisäksi muun muassa Suomen hätäkeskus käyttää järjestelmää paikantaakseen soittajan, joka voi olla esimerkiksi palvelukoira tai pieni lapsi tai muu sellainen joka ei osaa kertoa sijaintiaan itse.