google/wiki40b huggingface dataset:
Ucarin piirikunta

Ucarin piirikunta (azeriksi Ucar rayonu, ven. Уджарский район, Udžarski raion) on paikallishallintoalue Azerbaidžanissa. Vuonna 1939 perustetun piirin pinta-ala on 853 neliökilometriä. Asukkaita on 78 700 henkeä (vuonna 2010).
Ucarin piiri sijaitsee Azerbaidžanin keskiosan tasankoseudulla. Se rajoittuu pohjoisessa Göyçayn, idässä Kürdəmirin, etelässä Zərdabin ja lännessä Ağdaşin piireihin.
Piirin keskus on Ucarin kaupunki, josta on 234 kilometriä maan pääkaupunkiin Bakuun. Kuntia ja kyliä on molempia yhteensä 29. Kaupunkiväestön osuus on 21,6 % (vuonna 2010). Vuoden 1999 väestönlaskennan mukaan 99,7 % asukkaista on azereja.
Piirin kautta kulkee Bakun ja Tbilisin välinen rautatie. Tärkein elinkeino on maatalous, joka on erikoistunut puuvillan ja viljan viljelyyn sekä karjanhoitoon. Lisäksi on elintarvike- ja rakennustarviketeollisuutta.
Paikallislehtenä ilmestyy Yeni söz (”Uusi sana”).
Kanadan Grand Prix 1994

Kanadan Grand Prix 1994 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 12. kesäkuuta 1994 Circuit Gilles Villeneuve -radalla Kanadassa. Kilpailun voitti Michael Schumacher, joka johti kilpailua alusta loppuun. Voitto oli Schumacherille kauden viides.Christian Fittipaldi hylättiin alipainoisen auton takia.JJ Lehto saavutti uransa viimeiset pisteet,sillä hän nousi kuudenneksi Fittipaldin hylkäyksen jälkeen.
Radan takasuoralle oli rakennettu väliaikainen shikaani eli hidastemutka nopeuksien laskemiseksi.
Sinilatvat

Sinilatvat Suomessa

Suomessa kasvaa kaksi luonnonvaraista sinilatvalajia. Koko maassa Etelä-Lapin korkeudelle kasvava lehtosinilatva on harvinainen alkuperäisenä lehtokasvina, mutta yleinen villiintyneenä koristekasvina. Kellosinilatvaa tavataan etenkin Pohjois-Lapissa, missä se on yleinen muun muassa niityillä ja rannoilla.
Reginald Jägerhorn

Georg Eric Reginald Jägerhorn (s. 1932) on suomalainen taloustieteilijä. Hän on ollut Svenska handelshögskolanin liiketaloustieteen professori 1968–1983. Hän on tutkinut tilintarkastuskertomusta ja verotusta.
Salibandyn C-tyttöjen SM-sarja

Runkosarja

Runkosarja pelataan kaksinkertaisena sarjana, eli jokainen joukkue pelaa kahdeksantoista ottelua. Runkosarjan kuusi parasta etenevät pudotuspeleihin. 7. ja 8. pelaavat pudotuspelikarsinnoissa aluesarjan kahta parasta vastaan.

Pudotuspelit

Runkosarjan kuusi parasta ja kaksi pudotuspelikarsinnoista tullutta joukkuetta pääsevät pudotuspeleihin. Puolivälierät ja välierät pelataan paras kolmesta ja finaalit paras viidestä. Pronssista pelataan vain yksi ottelu.
Metsäautotie

Metsäautotiet ovat metsään tehtyjä autolla, traktorilla ja metsätyökoneilla ajettavia teitä.

Metsäautotiet Suomessa

Suomessa on 120 000 km rakennettuja metsäautoteitä. Yleisesti metsäautotiet ovat liityntäväyliä metsästä yleiseen maantieverkkoon.

Käyttö

Metsäautoteitä käytetään metsätaloudellisessa puunkorjuussa, metsänhoidossa sekä yleisemmin kulkureittinä. Metsäautotiellä voi ajaa myös hyvin mönkijällä, moottoripyörällä, mopolla ja maastopolkupyörällä. Usein kelirikon aikaan metsäautotiellä on mahdotonta ajaa henkilöautolla. Metsäautotien keskiosa voi olla myös liian korkea tavallisen auton maavaralle.
Metsäautotiet ylittävät usein vesistöjä, jolloin niiden varteen on rakennettava raskaat ajoneuvot kannattava silta tai mahdollisesti sillan asemesta kahlaamo.
Metsäautoteiden ulkopuolisen käytön rajoittaminen helpottui yksityistielakiin vuonna 2003 tehdyn tarkennuksen jälkeen. Metsänparannuslain mukaan myönnettyjä avustuksia ei katsota yksityisen tien julkiseksi tueksi, koska ne maksetaan yksittäisille osakkaille. Tavallisesti yksityisteille tarkoitetut avustukset maksetaan kaikille osakkaille yhteisesti, jolloin tienkäytön rajoittaminen on vaikeampaa.

Metsäteiden rahoitus

Metsäautoteiden rakentamiseen myönnetään julkista rahoitustukea kestävän metsätalouden rahoituslain perusteella. Tukien myöntämisestä vastaa alueellinen metsäkeskus. Tuen yleisenä perusteena on metsätien soveltuvuus metsätalouden ympärivuotisiin kuljetuksiin. Tien perustaminen tai perusparannus on oltava kokonaisuuden kannalta tarkoituksenmukainen, jotta tukea voidaan myöntää. Lisäksi metsäautotien perustamiseksi on muodostettava tiekunta ja varmistuttava yksityistielain mukaisesta tieoikeudesta. Julkisilla varoilla perustettava metsätie toteutetaan aina yhteishankkeena, eikä yhden tilan hankkeita voida avustaa.
Metsätalouden kuljetusten on oltava vähintään 40 %, jotta tuki voidaan myöntää. Tiehankkeen suunnittelu maksetaan kokonaan valtion tuella, mutta arvonlisäveron osuus laskutetaan tieosakkailta.
Työn voi aloittaa sen jälkeen kun metsäkeskus on hyväksynyt suunnitelman. Tavallisesti metsäkeskus valtuutetaan hankkeen vetäjäksi ja valvojaksi, mutta tehtävään voidaan palkata myös tieisännöitsijä.
Julkisen tuen määrä on alueesta riippuen 40-60 % kokonaiskustannuksista. Tuki myönnetään yksityisille tieosakkaille, ei tiekunnalle, millä on myöhemmin merkitystä tienkäytön rajoittamisen suhteen.
Band-Maid

Historia

Band-Maid muodostui nelijäsenisenä heinäkuussa 2013. Laulaja/kitaristi Miku löysi kitaristi Kanamin, joka hankki ryhmään rumpaliksi ystävänsä Akanen, joka toi basistiksi Misan. Ensiesiintyminen oli 24. heinäkuuta. Laulajaksi löytyi Saiki koe-esiintymisen jälkeen. Ensimmäinen esiintyminen viisikkona oli P(祭)Festival paikassa Shibuya-AX 22. elokuuta 2013.
Ensimmäinen mini-albumi Maid in Japan julkistettiin tammikuussa 2014, yhteistyössä muusikoiden Masahiko Fuki ja Kentaro Akutsu kanssa.
Elokuussa 2014 Band-Maid julkaisi maxi-singlen "Ai Jōnetsu ei Matador". Marraskuussa 2015 he julkaisivat toisen mini-albumin New Beginning. Maaliskuussa 2016 yhtyeellä oli ensimmäinen konsertti ulkomailla Sakura-Con, Seattlessa.
Brand New Maid julkaistiin marraskuussa 2016 levy-yhtiöltä Crown Stones Lokakuusta marraskuuhun 2016, Band-Maid suoritti ensimmäisen maailmankiertueen käyden Etelä-Amerikassa, Euroopassa ja Aasiassa.
Tammikuussa 2017 he julkaisivat ensimmäisen täyspitkän albuminsa Just Bring It. Sitä edelsi single "YOLO", joka julkaistiin 16. marraskuuta 2016. Yhtye esiintyi Taiwanissa kesäkuussa 2017 Golden Melody Awards festivaaleilla. Band-Maid tulkitsi Mucc-yhtyeen kappaleen "Honey" tribuuttialbumille Tribute of Mucc -En-.
Yhtyeen seuraava albumi nimeltään World Domination julkaistiin 14. helmikuuta 2018. Elokuussa yhtye lähti maailmankiertueelle, mukaan lukien keikalle Suomeen, Helsingin Nosturiin 14. marraskuuta.

Imago ja musiikki

Band-Maid:in imago on lähtöisin Maid cafe-kahviloista, jollaisessa perustajajäsen Miku työskenteli Akihabarassa. Nöyrän palvelijan teemaan liittyen yhtye kutsuu fanejaan isänniksi(master) ja prinsessoiksi, lisäksi konsertit ovat tarjoiluja(servings).
Miku hakee inspiraatiota japanilaisesta enka-musiikista, Kanami pitää Carlos Santanasta, Akane on Deep Purple ja Maximum the Hormone fani, erityisesti jälkimmäisen naispuolisen rumpalin Naon, Misa pitää Smashing Pumpkins-yhtyeestä ja Jimi Hendrix:stä. Miku on rakastanut laulamista lapsesta lähtien ja kävi laulukoulua 2012, mutta aloitti kitaransoiton opiskelun seuraavana vuonna kun Band-Maid perustettiin. Saiki aloitti laulamisen 14-vuotiaana ja Band-Maid on hänen ensimmäinen yhtyeensä.
Kanami on soittanut klassista pianoa lapsesta lähtien ja aloitti kitaransoiton kun hän liittyi lukion bändikerhoon. Misa aloitti pianonsoiton noin 3-4 vuotiaana, ja soitti trumpettia, alttotorvea, kitaraa sekä lauloi ala-ja yläasteella. Akane soittaa rumpuja, pasuunaa ja pianoa.

Liittyviä yhtyeitä

Akane ja Kanami esiintyvät vierailevina jäseninä yhtyeessä Mochi to Cheeze (もちとちーず) (karkeasti käännettynä "Riisikakku ja Juusto"), joka on osa Platinum Passport idoliryhmää Predia.
Drunken Tai Chi

Juoni

Chin Dao on pilallehemmoteltu suolakauppiaan poika, joka joutuu eräänä yönä paikallisen rikollispomon pojan hyökkäyskohteeksi. Poika yrittää kostaa edellisen päivän nöyryytyksen ja yllättää Daon ja hänen veljensä ampumalla heidät ilotulitteilla. Kaikki ei mene kuitenkaan suunnitelmien mukaan ja lopulta tilanne kääntyy päälaelleen, kun veljekset ryhtyvät tappelemaan vastaan. Dao vie tilanteen kuitenkin liian pitkälle ja aiheuttaa kiusaajalle vahingossa pahoja palovammoja. Tämä saa hänen isänsä suutuksiin, joka käskee erään miehen tappamaan Daon perheen. Mies käy tuhoamassa heidän talon, joka palaa maan tasalle vieden samalla mennessään hänen isänsä ja veljensä. Dao jää orvoksi vaeltelemaan ja tapaa myöhemmin nukketeatterin esittäjän ja hänen vaimonsa, ja päättää muuttaa heidän luokse asumaan. Pariskunta päättää ottaa pojan huostaansa aluksi siivoojaksi. Heille syntyy kuitenkin riita, kun Dao ei ole aikasemmin tehnyt mitään siivoustöitä. Dao karkaa pariskunnan kotoa ja kohtaa matkalla miehen, joka murhasi hänen perheensä. Dao joutuu tappeluun murhaajan kanssa, joka onnistuu hakkaamaan hänet pahoin. Dao onnistuu kuitenkin pakenemaan ja palaa takaisin pariskunnan luokse, jossa perheen mies opettaa Daolle taijita, jotta hän pärjäisi paremmin murhaajaa vastaan.
GoldenBlades

GoldenBlades on suomalainen, Tampereen Tapparan Taitoluistelijoiden (TapTL) muodostelmaluistelujoukkue. GoldenBlades perustettiin vuonna 2005 SM-juniorisarjaan, mutta joukkue on kilpaillut SM-senioreissa kaudesta 2009–2010 alkaen, ja se on toistaiseksi sarjan ainoa edustaja pääkaupunkiseudun ulkopuolelta. Joukkuetta valmentavat Johanna Nuotiomaa ja Linda Parisod
GoldenBlades lopetettiin kauden 2011-2012 jälkeen luistelijapuutteen takia.
Seppo Pöntinen

Seppo Pöntinen on suomalainen sosiologi ja Turun yliopiston sosiologian emeritusprofessori. Pöntinen valittiin Turun yliopiston toiseksi sosiologian professoriksi vuonna 1997 ja hän jäi eläkkeelle samasta virasta vuonna 2010. Pöntisen tieteellisen kiinnostuksen kohteita ovat olleet sosiaalinen stratifikaatio, luokkatutkimus, sosiaalinen liikkuvuus ja sosiologian tutkimusmenetelmät.
Kaliforniankampela

Elintavat

Kaliforniankampelat syövät pääasiassa pieniä kaloja sekä kalmareita. Lajin suurimmat herkut ovat sardellit. Lähes kaikki yksilöt syövät rannan läheisyydessä hiekkaan sulautuen.
Kiinalainen kulttuuri

Kiinalainen kulttuuri (yksinkertaistetut merkit: 中华文化; perinteiset merkit: 中華文化; pinyin: Zhōnghuá wénhuà) on yksi maailman vanhimmista kulttuureista ja kehittynyt tuhansien vuosien aikana. Alue, jolla kulttuuri on hallitseva, kattaa suuren maantieteellisen alueen Itä-Aasiassa. Tavat ja perinteet vaihtelevat suuresti eri maakuntien ja kaupunkien välillä. Kiina on yksi maailman suurista sivistysmaista, jonka korkeakulttuurilla on pisin yhtäjaksoinen jatkumo. Kulttuurin omaleimaisuus näkyy keramiikassa, arkkitehtuurissa, musiikissa, kirjallisuudessa, ruuassa, taiteessa, filosofiassa ja uskonnoissa. Monet Kiinan naapurimaat (esimerkiksi Korea, Japani ja Vietnam) ovatkin kulttuurinsa velkaa kiinalaisille, jotka ovat kauan pitäneet itseään ei ainoastaan parhaana vaan myös ainoana sivistysmuotona.
Tällainen asenne olikin omiaan lisäämään kulttuurin vanhoillista ja taaksepäinkatsovaa luonnetta, minkä seurauksena oli vääjäämätön teknologinen, hallinnollinen ja yhteiskuntarakenteellinen taantumus. Eurooppalaisten maahantunkeutuminen 1800-luvulla tarkoitti välitöntä uudistumista. Kiina modernisoitui hitaasti, mikä johtui kiinalaisen yhteiskunnan tuhansia vuosia vanhasta perusrakenteesta. Kiinan sisällissodan voittaneet Mao Zedongin johtamat kommunistit pyrkivätkin korvaamaan vanhan yhteiskunnan ja kulttuurin sosialismilla. Kommunistien käynnistämässä kulttuurivallankumouksessa tuhoutui kulttuuriaarteita kuten temppeleitä, hautoja ja kirjallisuutta, minkä seurauksena perinteisen kulttuurin painopiste siirtyi Taiwaniin, Hongkongiin ja Singaporeen. Maon kuoleman jälkeen kulttuuri on alkanut kuitenkin elpymään Manner-Kiinassa.

Kirjallisuus

Kiinan kirjallisuus on kiinan kirjoitusjärjestelmän varhaisuuden vuoksi kehittynyt jo muinaisina aikoina. Varsinaisen kertomakirjallisuuden kehitys pääsi vauhtiin vasta 1300-luvulla. Tätä varhaisempi säilynyt kirjallisuus on pääosin tietokirjallisuutta, filosofisia tai uskonnollisia teoksia sekä runoutta. Näistä koulutetun ihmisen tulee tuntea "viisi klassikkoa ja neljä kirjaa". Kalligrafia on kiinalaisille sivistyksen korkein mittari. Kertomakirjallisuuden neljä pääteosta ovat Xiyouji (西游记 Lännenmatkan kertomus), Honglou meng (紅樓夢 Punaisen huoneen uni), Shui hu zhuan (水浒传 Vesirajan tai vedenvarren tarinat) ja Sanguo yanyi (三國演義 Kolmen kuningaskunnan tarinoita).

Ajanviete ja tapakulttuuri

Lautapelejä kuten shakkia, kiinalaista šakkia (xiangqi) ja piiritysšakkia (weiqi) pelataan yleisesti. Niistä järjestetään kilpailuja ja turnauksia. Weiqi on sivistyneistön peli. Xiangqi ja majiang puolestaan ovat tavallisen kansan suosiossa.
Hangaskankaan jätinkirkko

Sijainti

Se sijaitsee Mutkanlammen kylästä noin 3,5 kilometriä koilliseen Laudankodankankaalla, joka reunustaa Hukannevaa ja sijaitsee Hietajärven eteläpuolella. Siellä kohoaa loivasti matala mäki noin 100–200 metriä Mutkanlammelta tai Korvenkylästä tulevasta tiestä pohjoiseen. Mäki on kivikkoinen, joten jätinkirkko on ilmeisesti rakennettu näistä kivistä.

Jätinkirkko

Jätinkirkko on U-kirjaimen muotoinen kiviaitaus, jonka ulkomitat ovat 50 metriä pitkä (tai 40 metriä ) ja 30 metriä leveä. Toinen U-kirjaimen sakara on 50 metriä ja toinen 30 metriä pitkä. Kiviaitauksen avoin pää aukeaa kaakkoon päin. Aitaus on 3–4 metriä leveä ja 0,50 metriä korkea. Jätinkirkon pisin symmetria-akseli sijaitsee 46° pohjoisesta länteen päin eli se on luode-kaakko-suuntainen . Jätinkirkon sisällä on kiviröykkiö.

Ympäristö

Jätinkirkon sisällä oleva kiviröykkiö sijaitsee 10 metriän päässä aitauksesta ja sen koko on 4×4 metriä ja se on 0,70 metriä korkea. Se on kasattu maakiven ympärille pääosin sen länsipuolelle. Röykkiötä ei ole tutkittu.
Marianna Ridderstad on löytänyt alueelta pystyyn nostetun kiven.
Mäen koillisrinnettä on metsänhoitollisesti äestetty. Äestysjäljistä on löytynyt asuinpaikan jäänteitä, jota ovat palaneet kivet ja kvartsi-iskokset. Alueen laajuus on 80×50 metriä.

Tutkimuksia

Kohdetta on tarkastettu inventointien yhteydessä vuosina 1980 (Markus Hiekkanen) ja 2012 (Jaana Itäpalo). Paikkaa ei ole tutkittu.
Järvien kunnostus

Järvien kunnostus on toimintaa, jolla pyritään muuttamaan järven tilaa paremmaksi. Tavoitteena on muun muassa vesistön vesisyvyyden lisääminen ja vedenlaadun parantaminen. Kunnostustoimenpiteiden avulla järven virkistyskäyttöarvo kohenee, vedenlaatu ja järven eliöyhteisön elinolot paranevat. Kunnostuksen jälkeisinä vuosina harjoitetaan järven hoitoa, jolloin tavoitteena on ylläpitää kunnostustöissä saavutettua hyvää tilaa.

Kunnostustarpeen määrittäminen

Ennen kuin kunnostustoimenpiteet aloitetaan, järven kunnostustarpeen määrittämiseksi on tarpeellista selvittää järven tilaa muuttavat ja järven tilaan vaikuttavat tekijät. Veden laadun seuranta on tärkeää ja jos järvi sijoittuu vesien käyttökelpoisuuden luokittelussa tyydyttävään tai sitä huonompaan luokkaan, on järven kunnostustoimenpiteiden aloittaminen perusteltua. Seuraamalla veden laatua saadaan myös tietoa järven kuormituksen lähteistä. Ennen toimenpiteitä on myös hyvä määrittää järven kuormituksen alkuperä ja taso sekä järven kuormituksensietokyky. Järven kunnostustoimenpiteiden vaikutukset kasvillisuuteen ja veden tilaan jäävät helposti tilapäisiksi, jos hajakuormitusta ei oteta kunnostuksessa huomioon eikä kuormitusta saada pienenemään. Jos hajakuormitus on saatu laskemaan, mutta levähaitat ovat yhä ongelmana, niin tällöin ensisijaiset hoitotoimenpiteet ovat ne, jotka vähentävät järven sisäistä kuormitusta. Lisäksi ennen järven kunnostamista on hyvä selvittää sosiaaliset ja ekonomiset asiat, sillä eri ihmisryhmät saattavat kokea järven kunnostustarvetta eri tavoin. Järven kunnostamisessa on pyrittävä mahdollisimman tasapuoliseen eri tahojen näkemysten huomioimiseen ja kunnostuksessa on noudatettava rauhoitus- ja suojelumääräyksiä.

Kunnostusmenetelmän valinta

Tärkeä osa järven kunnostuksen suunnittelua on sopivien kunnostusmenetelmien valinta. Suurimmassa osassa kunnostustapauksissa eri kunnostustoimenpiteiden yhdistelmä tuo parhaan ratkaisun järven ongelmiin. Parhaimpaan lopputulokseen päästään toteuttamalla toimenpideyhdistelmiä, joissa alennetaan järven sisäistä ja ulkoista kuormitusta. Tärkeintä kunnostusmenetelmän valinnassa on huomioida järven lähtötiedot, kunnostuksen tavoitteet ja resurssit.

Ulkoisen kuormituksen vähentäminen

Ulkoisen kuormituksen vähentäminen on tärkeä osa järven kunnostusta, sillä suurin osa järven ongelmista johtuu valuma-alueelta tulevasta kuormituksesta. Ulkoinen kuormitus tulisi määrittää ja alentaa tasolle, jota järvi pystyy kestämään ilman rehevöitymistä. Hajakuormituslähteitä ovat esimerkiksi peltoviljely, karjatalous, metsätalous, haja-asutus ja luonnonhuuhtouma ja laskeuma. Hajakuormituksen vähentämistä voi yrittää esimerkiksi suojavyöhykkeiden perustamisen, ojaluiskien loiventamisen, haja-asutuksen jätevesien puhdistamisen, säätösalaojituksen ja peltoviljelyn tuotantomenetelmien kehittämisen avulla.
Itä-Karjalan kysymys

Itä-Karjalan kysymys oli 1920-luvulla Suomen ja Neuvosto-Venäjän välejä hiertänyt kiista Itä-Karjalan asemasta.
Suomen itsenäistyttyä moni sekä oikeistosta että vasemmistosta toivoi, että Itä-Karjala liitettäisiin Suomeen ja luotaisiin Suur-Suomi. Toivottiin, että itäkarjalaiset saisivat itse kansanäänestyksellä ratkaista, haluavatko pysyä osana Venäjää vai liittyä Suomeen. Järjestettiin vapaaehtoisten vapautusretkikuntia Itä-Karjalaan. Näitä retkiä kutsutaan yhteisellä nimellä heimosodat.
Virallinen Suomi alkoi neuvotella rajoista Venäjän sisällissodan rauhoituttua Neuvosto-Venäjän kanssa 1920. Tarton raja- ja rauhansopimuksessa vuonna 1920 määriteltiin Suomen rajat sekä karjalaisen väestön kansalliset oikeudet, joita Neuvosto-Venäjän tuli kunnioittaa.
Kaikki piirit eivät Suomessakaan Tarton rauhan rajaa hyväksyneet vaan pitivät sitä "häpeärauhana", ja toiveet Itä-Karjalan liittämisestä Suomeen elivät pitkään Tarton rauhan jälkeenkin. Heimosotien jälkeen ylioppilaat perustivat Akateemisen Karjala-Seuran, joka ajoi myös heimokansojen vapauttamisen asiaa. Itä-Karjalan kysymys ja karjalaisen väestön vainot hiersivät monta vuotta Suomen ja Neuvosto-Venäjän välejä.
Suomi halusi Tarton rauhaa solmittaessa 1920 Itä-Karjalalle autonomian. Neuvosto-Venäjä antoi sille heikon autonomian, mikä ei Suomelle riittänyt. Tarton rauhansopimuksessa Suomi lupasi luopua vaatimuksistaan Itä-Karjalan alueisiin, jos Neuvosto-Venäjä järjestää Itä-Karjalalle kansallisen hallinnon karjalaisten käsiin. Karjalan Työväenkommuunin asema ei kuitenkaan riittänyt Suomelle, ja suomalaiset katsoivat, ettei Neuvosto-Venäjä ollut järjestänyt Itä-Karjalaan sellaista kansallista itsehallintoa kuin rauhansopimuksessa oli sovittu. Asiaa puitiin Kansainliitossa 1920-luvun alussa ja se ratkesi neuvostovaltion eduksi.
Nina Hoss

Nina Hoss (s. 7. heinäkuuta 1975 Stuttgart, Länsi-Saksa) on saksalainen näyttelijä. Hän on poliitikko Willi Hossin ja Heidemarie Rohwederin tytär.
Hoss esiintyi kuunnelmissa jo 7-vuotiaana ja aloitti teatteriuransakin teini-ikäisenä. Hän opiskeli Berliinin Hochschule für Schauspielkunst „Ernst Buschissa“. Hänelle on myönnetty muun muassa Baijerin elokuvapalkinto (2006) ja Hopeinen karhu (2007). 
Merkittävän työrupeaman teatterissa tehnyt Hoss on esiintynyt myös televisiossa ja elokuvissa. Jälkimmäisistä mainittavimpia ovat Und keiner weint mir nach (1996), Valkoinen masai (2005) ja Elementarteilchen (2006).
Painin maailmanmestaruuskilpailut 2001 (kreikkalais-roomalainen paini)

Vuoden 2001 kreikkalais-roomalaisen painin maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 6. joulukuuta–9. joulukuuta 2001 Patraksessa, Kreikassa. Kisoissa painittiin kahdeksassa painoluokassa.
Heikki Aarrevaara

Heikki Aarrevaara (1957–2019) oli Radiomaailma-lehden  päätoimittaja. Hänellä oli pitkä ura DX-kuuntelijana. Hän oli koulutukseltaan valtiotieteen maisteri ja historiantutkija. Hän oli aiemmin ollut Salaojakeskus ry:n (nykyinen Salaojayhdistys) tiedottaja ja siinä tehtävässä koonnut ja toimittanut julkaisusarjan Salaojituksen tutkimusyhdistys ry:n tiedote, 7–14 ja kirjoittanut teoksen Suomen salaojituksen historia.
Mieskuoro Finlandia

Mieskuoro Finlandia oli suomalainen kuoro, joka perustettiin Pohjois-Amerikkaan keväällä 1939 suuntautunutta konserttimatkaa varten. 
Kuoroa ryhdyttiin kokoamaan vuonna 1937, kun Suomi päätti osallistua New Yorkin huhtikuun lopussa 1939 avattavaan maailmannäyttelyyn. Kuorolle annettiin nimi Finlandia-kuoro. Sen kokoamiseksi järjestettiin useita koelaulutilaisuuksia, ja karsintojen perusteella koottiin 70-henkinen valio mieskuoro. Kuoron keski-ikä oli 37 vuotta. Kuoromatkan rahoittamiseksi valtio antoi 300 000 markan apurahan. Lisäksi kuoro sai luvan järjestää arpajaiset matkan rahoittamiseksi.
Kuoron laulajia tuli eri puolelta Suomea, mutta ennen kaikkea pääkaupunkiseudun kuoroista. Johtajaksi nimettiin itseoikeutetusti professori Heikki Klemetti. Hänen apunaan olivat arvostetut musiikkimiehet ja samalla kuoronjohtajat kouluneuvos L. Arvi P. Poijärvi, toimitusjohtaja Ilmari Kalkkinen ja kuoronjohtaja Bengt Carlson. Tunnettuja kuorolaisia olivat mm. Lahden Mieskuoron johtaja Väinö Kaskinen, radiokuuluttaja tunnettu Carl-Erik Creutz, myöhempi Klemetti-opiston perustaja Arvo Vainio, oopperalaulajat Reino Hallaperä, laulajat Armas Hanttu, Sulo Saarits. Kuoron laulajavalinnat oli tehty syksyyn 1938 mennessä, ja kuoro antoi ensikonsertin Helsingissä 19. marraskuuta 1938.
Ennen huhtikuun alkupuoliskolla 1939 tapahtunutta lähtöä mieskuoro Finlandia esiintyi Suomen Amerikan tervehdyksessä 1. tammikuuta 1939 sekä kävi myöhemmin keväällä 1939 tervehdyskäynnillä tasavallan presidentti Kyösti Kallion ja hänen puolisonsa luona presidentinlinnassa. Matka New Yorkiin suuntautui Ruotsin kautta Britanniaan ja siellä Lontooseen, jossa pidettiin ensimmäiset konsertit. Atlantin ylitys tapahtui RMS Queen Maryllä Liverpoolista.
Ensi konsertin kuoro antoi maailmannäyttelyn Suomi-päivänä 4. toukokuuta 1939. Paikkana oli New Yorkin Roosevelt-hotelli. Amerikan mantereella kuoro antoi kaikkiaan toistakymmentä konserttia Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Esiintymiskaupunkeja olivat mm. Washington D.C., Pittsburgh, Boston, Cleveland, Chicago, Detroit ja Kanadan puolella Toronto. Detroitissa kuoro kävi tutustumassa mm. Fordin autotehtaaseen sekä esikaupungissa sijainneeseen Cranbrook Educational Community-kampukseen, jonka suunnittelijoihin kuului ajan tunnettu suomalaisarkkitehti Eliel Saarinen. Ennen Amerikasta lähtöään kuoro antoi vielä viimeisen konserttinsa maailmannäyttelyn Suomen paviljongissa. Paluumatkalla kuoro konsertoi lisäksi Lontoossa, Pariisissa ja Berliinissä. Runsaan kuukauden mittaisen matkan aikana kuoro levytti suomalaisia kuorolauluja sekä Lontoossa että Berliinissä. 
Kotimaahan palattuaan 22. toukokuuta 1939 kuoro kävi vielä presidentin ja hänen puolisonsa luona kunniakäynnillä. Paluun jälkeen laulajisto lopetti toimintansa esiintyvänä kuorona.
Kuoron savikiekko-levytyksistä Fazer teki kokoelman vuonna
1987
Andrei Fjodorov

Andrei Vladimirovitš Fjodorov [ˈfʲoːdərəf] (ven. kyrillisesti Андрей Владимирович Фёдоров, s. 30. toukokuuta 1955 Moskova) on venäläinen poliitikko, joka toimi Venäjän neuvostotasavallann varaulkoasiainministerinä 1990-1991. Fjodorov tuntee Suomen hyvin ja puhuu suomen kieltä, sillä hän asui ja kävi koulua Helsingissä 1960- ja 1970-luvuilla, jolloin hänen isänsä Vladimir Fjodorov työskenteli Neuvostoliiton Suomen-suurlähetystössä. Fjodorovin suhteet Venäjän presidentti Boris Jeltsinin hallintoon katkesivat, kun hän vuonna 1991 nimitettynä varapresidentin Aleksandr Rutskoin neuvonantajana osallistui Venäjän vallankaappausyritykseen 1993.
Nykyisin Fjodorov toimii politiikan analyytikkona ja suuryritysten neuvonantajana. Hän on kommentoinut myös Suomessa käytävää keskustelua jäsenyydestä NATO:ssa. Argumenty i fakty -lehden kolumnissa elokuussa 2007 Fjodorov kertoi, että Venäjän hallitus laski vuoden 1992 alussa hinnan (15 miljardia dollaria), jolla luovutettu Karjala voitaisiin myydä Suomelle. Myymistä pidettiin kuitenkin vaarallisena ennakkotapauksena ja ajatus haudattiin nopeasti.