google/wiki40b huggingface dataset:
Porin tyttölyseo

Porin tyttölyseo oli vuosina 1880–1974 Porissa toiminut suomenkielinen tyttöoppilaitos.

Historia

Koulu perustettiin maan seitsemäntenä suomenkielisenä tyttökouluna seudun innokkaiden koulumiesten ja suomalaisuusaatteen kannattajien toimesta vuonna 1880, ja toimi aluksi viisiluokkaisena, sittemmin kuusiluokkaisena Porin suomenkielisenä yksityistyttökouluna. Ehdotuksen sen perustamisesta teki jo Porin lyseon perustamisjuhlien yhteydessä vuonna 1879 kuvernementtisihteeri P. Birkman - toisten mukaan Porin lyseon rehtori Adolf Malin. Alkuun vuokratiloissa kuten Länsi-Raatihuoneenkatu 1 (nyk. Suomalaisen klubin talo) toimineelle tyttökoululle valmistui Yrjö Sadeniuksen suunnittelema koulurakennus Malminpään kaupunginosaan Liisantorin laidalle vuonna 1902. Tässä koulussa alkoi yliopistoon johtava lukio-opetus vuonna 1906 ja ensimmäiset ylioppilaat valmistuivat vuonna 1909. Koulu siirtyi vuonna 1919 valtion omistukseen ja sen nimeksi tuli Porin tyttölyseo ("Tipula"). Tyttölyseon käyttöön valmistui uusi koulurakennus Presidentinpuistokadulle Kuninkaanhaan kaupunginosaan vuonna 1960. Tyttökoulun ensimmäisenä johtajattarena toimi Lina Högman vuosina 1881-1899, ja tyttölyseon ensimmäisenä rehtorina vuosina 1920-1937 Inkeri Kalliala. Tyttölyseon rehtorina vuodet 1937-1939 oli Anna Puranen ja 1939-1974 Irja Kärkkäinen.
Suomessa 1970-luvulla toteutettu koulujärjestelmän uudistus aiheutti muutoksen myös Porin tyttölyseossa; keskikoulu lopetettiin asteittain ja tilalle tuli Porin kaupungin ylläpitämä Kuninkaanhaan peruskoulun yläaste ja lukioluokat jatkoivat Kuninkaanhaan lukiona. Koulun lukuvuosi 1973-74 oli Porin suomenkielisen tyttöoppilaitoksen viimeinen toimintavuosi.
Kun Porin tyttölyseon perustamisesta tuli vuonna 1980 kuluneeksi 100 vuotta, julkaistiin koulun historiikki ja matrikkeli, sekä Koulutiellä-äänilevy. Koulun täyttäessä 125 v julkaistiin juhlakirja, jossa joukko koulun entisiä oppilaita eri elämänaloilta muistelee kouluaikojaan. Peruskoulu toi 1970-luvulla perinteiseen tyttökouluun pojat, mikä tietysti näkyy kirjassakin. Kuninkaanhaan lukion lakkautusuutisointi 2007 johti siihen, että lukion säilyttämisen puolesta koottiin adressi. Lukio lakkautettiin vuonna 2009, ja sata vuotta porilaisia ylioppilaita tuottaneen Porin toiseksi vanhimman oppikoulun toiminta päättyi.
Vanha Porin tyttölyseo on nykyään WinNovan ammatillisen oppilaitoksen käytössä , ja valikoituu usein ravintola Liisanpuistoineen entisten tyttölyseon oppilaiden tapaamispaikaksi .

Porin Tipulan Seniorit ry

Porin Tipulan Seniorit ry on koulun entisten oppilaiden yhdistys. Sen tarkoituksena on olla Porin tyttölyseon entisten oppilaiden ja opettajien yhdyssiteenä ja vaalia koulun perinteitä. Yhdistys tuki Koulutiellä-kantaatin julkaisemista internetissä vuonna 2015.
Mustalaisten lauluja

Kappaleet

Sivu 1
Tapani Perttu ja Jari Lappalainen:
1. Miksi mennä naimisiin! - 2:48 (Sov. Jaakko Salo - San. Saukki)

2. Älä soimaa - 3:20 (Sov. Jaakko Salo - San. Saukki)

3. Soittajapoika - 2:26 (Sov. Erkki Melakoski - San. Saukki)
Anneli Sari:
4. Näin tietäni käyn - 3:50 (Sov. Jaakko Salo - San. Saukki)
Tapani Perttu:
5. Tummat silmät - 2:35 (Sov. Jaakko Salo - San. Saukki)
Tapani Perttu ja Jari Lappalainen:
6. Punapaita mustalainen - 1:57 (Sov. Saakko Salo - San. Saukki)

7. Kaksi kitaraa - 2:52 (Sov. Jaakko Salo - San. Saukki)
Säestys: Jaakko Salon yhtye
Sivu 2
Tapani Kansa:
1. Tieni päättyy - 3:52 (Sov. Nacke Johansson - San. Saukki)

2. Myrskypilvet - 3:06 (Sov. Nacke Johansson - San. Saukki)
Anneli Sari:
3. Ken oli hän? - 2:20 (Sov. Jaakko Salo - San. Pirkko Ahlgren)

4. Varo vain! - 3:13 (Sov. Jaakko Salo - San. Saukki)

5. Muistojeni ruusut - 3:20 (Sov. Jaakko Salo - San. Pirkko Ahlgren)
Taisto Ahlgren:
6. Elon polkuja - 2:29 (Sov. Jaakko Salo - San. Pirkko Ahlgren)

7. Pettäjän tie - 3:12 (Säv. ja san. Pirkko Ahlgren - Sov. Jaakko Salo)
Säestys: Nacke Johanssonin orkesteri (1 ja 2) sekä Jaakko Salon yhtye (3–7)
Hyve-etiikka

Hyve-etiikka on normatiivisen etiikan laji, jonka mukaan moraalissa tärkeintä ovat toimivan henkilön hyveet ja paheet sekä luonne. Hyve-etiikka pyrkii määrittämään ne luonteenpiirteet ja ominaisuudet, joita hyveellisellä ihmisellä on. Hyve-etiikan mukaan hyveet saavat ihmiselämän kukoistamaan.
Hyveellä tarkoitetaan hyve-etiikassa käyttäytymistä ja tunteita, taipumusta tuntea ja käyttäytyä tietyllä tavalla tietyssä tilanteessa. Jos esimerkiksi jollakulla on anteliaisuuden hyve, hän käyttäytyy tietyissä tilanteissa anteliaasti. Hyve-etiikan näkökulma on toinen kuin velvollisuusetiikan tai seurausetiikan, jotka keskittyvät ihmisten toimintaan ja aikaansaannoksiin. Hyve-etiikkaan kuitenkin usein kuuluu tärkeänä osana teleologinen näkemys henkilön persoonan toivotusta teloksesta; päämäärästä tai tavoitteesta.
Hyve-etiikassa pidetään Aristotelesta seuraten tärkeänä hyveen harjoittamista sekä hyveeseen kasvattamista. Hyveet ovat esimerkiksi taiteisiin ja ammatteihin verrattavia käytäntöjä, joiden hallitseminen vaatii kokemusta ja jatkuvaa harjoittelemista. Vain kokemuksen avulla voi oppia sovittamaan toimintansa kohtuulliseksi eli sellaiseksi, että erilaiset kilpailevat vaateet tulevat tasapainoisesti huomioiduiksi. Hyveellisen käytöksen matkiminen ei vielä osoita, että ihmisellä olisi kyseinen hyve, mutta hyveet omaksutaan jäljittelemällä hyveellistä toimintaa. Hyve-etiikka korostaa eettisen motivaation merkitystä. Myös paheilla on merkitystä: ihminen ei niinkään korjaa toimintaansa oikeaan suuntaan siksi, että huomaa järkeilleensä väärin, vaan siksi, että ymmärtää olevansa laiska, itsekäs, pelkurimainen, julma ja niin edelleen.

Historiaa

Antiikin Kreikan neljä hyvettä (arete) olivat käytännöllinen viisaus, rohkeus, oikeamielisyys ja kohtuullisuus. Hyve-etiikkaa luonnosteltiin Platonin Pidoissa sekä Aristoteleen Nikomakhoksen etiikassa. Sokrateen oli myös oma käsityksensä hyveestä. Hän sanoi hyveen olevan tietoa eli paheelliset teot johtuvat tiedon puutteesta.
Vastaavia ajatuksia esiteltiin jo aikaisemmin itämaisen filosofian eri koulukunnissa (esimerkiksi kungfutselaisuus), vaikkeivät itämaisen filosofian edustajat olleetkaan yhtä selkeästi keskittyneet ainoastaan hyveisiin.
Aristoteleen ja Platonin teoksista johtaa linja vaikutusvaltaisimpaan hyve-etiikkaa käsittelevään teokseen, Tuomas Akvinolaisen kirjaan Summa theologiae, joka on katolisen kirkon virallisen raamatuntulkinnan ja etiikan pohja.
Valistusaikana velvollisuusetiikan ja utilitarismin yleistyessä hyve-etiikka joutui syrjään länsimaisessa moraalifilosofiassa, vaikka saikin vielä muun muassa David Humen ajattelussa paljon sijaa. Hyve-etiikkaa ovat yrittäneet elvyttää G. E. M. Anscombe (Modern Moral Philosophy, 1958) sekä Philippa Foot (Virtues and Vices, 1978). 1980-luvun jälkeen myös filosofi Alasdair MacIntyre on kirjoittanut paljon hyve-etiikasta (Hyveiden jäljillä, 1985). Hyve-etiikkaan perustuu myös niin kutsuttu hyvetietoteoria, jonka tunnetuimpia kehittäjiä on Linda T. Zagzebski (Virtues of the Mind, 1996).
Hätäkeskus

Hätäkeskus vastaanottaa ja käsittelee yleiseurooppalaiseen hätänumeroon 112 soitetut hätäpuhelut. Hätänumero 112 toimii kaikissa Euroopan unionin jäsenmaissa, ja siihen voidaan EU:n alueella soittaa maksutta kaikista kiinteistä puhelimista ja matkapuhelimista. Hätäkeskustoiminnan toteutusmalli vaihtelee eri maiden yhteyskeskustyyppisistä puhelinpalveluista Suomen hätäkeskusjärjestelmän tyyppisiin moniviranomaiskeskuksiin.
Yhteyskeskustyyppisessä hätäkeskuksessa puhelu yhdistetään asiakkaan pyynnön perusteella auttavan viranomaisen omaan hätäkeskukseen. Tilanteesta riippuen asiakas saattaa joutua esittämään asiansa useamman kerran eri viranomaisten hätäkeskuksille tai viranomaisten hätäkeskukset vaihtavat tietoja keskenään.
Heikki Soisalo

Johan Henrik (Juho Heikki) Karvonen, kirjailijanimi Heikki Soisalo (10. heinäkuuta 1874 Leppävirta – 9. syyskuuta 1950 Helsinki) oli suomalainen näytelmäkirjailija.
Tyystlampi

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Tyystijoen valuma-alueeseen (14.239) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 79,6 metriä mpy.
Herkules (sarjakuvahahmo)

Historia

Herkules on Zeuksen, Olympos-vuoren jumalien, olympiaanien kuninkaan poika. Herkuleksen äiti oli kuolevainen Alkmene, joka eli noin 3500 vuotta sitten muinaisessa Kreikassa.
Zeus huomasi tarvitsevansa Olympokselle ja ihmiskunnalle voimakkaan puolustajan näkemiensä pimeiden enteiden vuoksi. Zeus viettelikin Alkmenen tämän aviovaimoksi, kuningas Amfitryoniksi naamioituneena ja niin sai alkunsa lapsi, Herkules, joka jo syntyessään omasi valtavat voimat.
Aikuisena Herkules tunnetaan varsinkin suorittamistaan kahdestatoista urotyöstä (tosin yksi urotöistä, Augeiaan tallien siivouksen suorittikin ikuisten rotuun kuuluva Gilgamesh).

Voimat ja varusteet

Herkuleksen suurin vahvuus on hänen valtaisat fyysiset voimansa. Hän nostaa yli 100 tonnia (joka on ylin voimaluokitus Marvel-universumissa) ja kuuluu näin Marvelin supersankarien voimakkaimpien joukkoon.
Hän on kiistämättä fyysisesti voimakkain olympiaaneista ja vaikkei Herkuleksen voimien ylärajoja olekaan koskaan mitattu, on hän taistellut tasaväkisesti Thorin ja Hulkin kanssa lukuisia kertoja. Herkuleksella on myös hyvin kehittyneet jalkalihakset ja hän kykenee hyppäämään noin kolmen kilometrin matkoja Maan ilmakehässä.
Erään kerran Herkules potkaisi maansiirtokoneen (paino useita tonneja) kilometrien päähän. 
Koska Herkules kuuluu olympiaanien rotuun, hän on kuolematon eikä näin ollen ikäänny tai altistu sairauksille.
Olympiaaneja ja Herkulesta tosin voi vauroittaa fyysisesti esimerkiksi taistelussa, mutta he paranevat yliluonnollisen nopeasti.
Herkules kestää fyysisiä vaurioita paremmin kuin kukaan toinen olympiaani (lukuun ottamatta Zeusta ja kenties Neptunusta sekä Plutoa). Herkuleksen lihakset eivät myöskään tuota maitohappoja, joten hän ei väsy.
Hän kykenee oleiskelemaan lyhyitä aikoja jopa avaruuden tyhjiössä vahingoittumatta. Ainoastaan vaurio, joka tuhoaisi suuren osan hänen ruumiillisesta massastaan tai hajottaisi hänen atominsa, voi tappaa Herkuleksen. On kuitenkin luultavaa, että Zeus kykenisi herättämään poikansa henkiin.
Herkules on myös erittäin kokenut ja taitava lähitaistelija ja painija. Hän on myös mestarillinen viisiottelija.
Herkules suosii taisteluissa nuijamaista Kultaista Valtikkaansa, joka ei todellisuudessa ole kultainen, vaan Hefaistoksen adamantiinista takoma voimallinen ase (tämän maagisen metallin mukaan tohtori Myron McLain nimesi keksimänsä adamantiumin). Valtikka on käytännössä tuhoutumaton ja Herkules on sen avulla torjunut jopa Thorin uru-metallista tehdyn vasaran iskuja.
Separaattori

Maidon erottelulaite

Maitoseparaattori on laite, joka erottaa kerman maidosta. Sen keksivät ruotsalainen Gustaf de Laval ja tanskalainen Nielsen yhtäaikaisesti vuonna 1878. Erottelulaite mahdollisti muun muassa teollisen meijeritoiminnan. Aikoinaan maatiloilla käytettiin myös käsikäyttöisiä erottelulaitteita.

Isotooppiseparaattori

Isotooppiseparaattorilla voidaan erotella jonkin alkuaineen isotooppeja pieniä määriä teknisiin tai tieteellisiin tarkoituksiin.

Magneettierottelija

Magneettierottelijaa käytetään malmien rikastuksessa erottamaan magneettiset osat toisistaan.

Polttoaineseparaattori

Erityisesti laivoilla käytetään erityistä separaattoria, jolla erotellaan puhdistettavasta polttoaineesta vettä ja mekaanisia epäpuhtauksia.

Öljynerotin

Poltto- ja muiden moottoreiden voiteluöljyä voidaan erotella omalla erottelulaitteellaan, jolloin öljyä ei vaihdeta, se kuluu tai palaa pikkuhiljaa. Hapettumisenestoainetta voidaan lisätä, jos öljyn TBN- (Total Base Number) tahi TAN- (Total Acid Number) arvo muuttuu liiaksi uuden öljyn vastaaviin verrattaessa.

Sentrifugi (lentäminen)

Erottelulaitteeksi kutsutaan leikillisesti myös sentrifugia eli linkoa, jolla koulutetaan hävittäjälentäjiä ja astronautteja sietämään suuria G-voimia.
ASLAK (kuntoutus)

ASLAK eli ammatillisesti syvennetty lääketieteellinen kuntoutus on työelämässä oleville tarkoitettua Kelan järjestämää harkinnanvaraista varhaiskuntoutusta, jonka ensisijaisena tavoitteena on työkyvyn säilyttäminen ja parantaminen. Aslak-kuntoutus toteutetaan kuntoutuslaitoksissa kiinteässä yhteistyössä työterveyshuollon ja työyhteisön kanssa. Aslak-kuntoutus on harkinnanvaraista (määrärahasta riippuvaista), kun sitä lähellä oleva toinen Kelan kuntoutuksen muoto Tyk-toiminta (Työkykyä ylläpitävä ja parantava valmennus) on tietyin edellytyksin työntekijän subjektiivinen oikeus.
Aslak-kuntoutukseen käytetään vuosittain 33 miljoonaa euroa, joka vastaa 12 prosenttia Kelan koko kuntoutusbudjetista.

Aslak-kuntoutuksen vaikuttavuus

Mikhail Saltychev seurasi vuonna 2012 ilmestyneessä väitöstutkimuksessaan kahdeksan vuoden ajan yli 3000 Aslak-kuntoutukseen osallistunutta henkilöä. Tuloksena oli, ettei Aslak vähentänyt työkyvyttömyyseläkkeelle joutumisen tai pitkien sairauspoissaolojen riskiä. ASLAK-kuntoutukseen osallistuminen ei lisännyt myöskään liikuntaa, vähentänyt alkoholinkäyttöä, alentanut painoindeksiä tai vähentänyt merkittävästi tupakointia. Tutkimukseen osallistuneiden somaattinen ja psyykkinen terveys ei myöskään parantunut kontrolliryhmään verrattuna.
Vuonna 2012 laadittiin myös katsaus ASLAK-kuntoutuksesta aiemmin tehtyihin tutkimuksiin. Katsauksessa havaittiin, että aiempien tehtyjen tutkimusten tulokset olivat keskenään hyvin ristiriitaisia. Niistä saattoi kuitenkin vetää kokonaisuudessaan sen johtopäätöksen, että näyttö Aslak-kuntoutuksen vaikuttavuudesta on vähäistä ja kuntoutus on osoittautunut kustannustehokkuudeltaan heikoksi.
Vuonna 2009 ilmestyneessä 2 000 kuntoutujan tutkimuksessa ilmeni, että työkyvyttömyyden riski pieneni 8 vuoden seuranta-aikana neljän ensimmäisen seurantavuoden aikana, mutta kohosi sen jälkeen samaksi kuin niillä, jotka eivät olleet osallistuneet kuntoutukseen. Säästyneiden sairauslomapäivien aiheuttama taloudellinen säästö oli kuitenkin todennäköisesti kuntoutuksesta koituvia kuluja pienempi.
Maa (leikki)

Maa (myös nimellä Maan ryöstö tai Maanvalloitus) on hiekalla tai muulla vastaavalla alustalla pelattava lasten ja nuorten ajanvieteleikki.

Säännöt

Maahan piirretään suuri ympyrä, joka jaetaan pelaajien määrän mukaisesti tasakokoisiin sektoreihin, maihin. Ympyrän koko riippuu pelaajien koosta. Liian pienessä ympyrässä heitot ovat helppoja ja liian isossa vaikeita. Koska peli suosii pitkäjalkaisia, eroa voi tasoittaa eri kokoisilla mailla. Se kuinka paljon, on sovittava tapauskohtaisesti.
Pelin alussa jokainen pelaaja asettuu omaan maahansa, josta he eivät saa poistua (ainakaan heiton aikana). Heittovuorossa oleva yrittää heittää ja osua kepillä toista pelaajaa polven alapuolelle. Jos keppi osuu, heittäjä saa vallata kohteelta niin suuren alueen kuin kepillä piirtämällä kykenee rajaamaan. Rajaaminen tapahtuu etenemällä jalat rajojen päällä haara-asennossa kohteen maan ylle ja piirtämällä siihen keppillä uusi rajaviiva. Rajattu alue liitetään heittäjän alueeseen. Jos pelaajan maa vallataan kokonaan, hän putoaa pois ja jos itse valloitaja kaatuu maahan venytettyään liikaa haaroja, ei tämä pelaaja saa mitään. Voittaja on viimeiseksi jäljelle jäänyt.
Heiton jälkeen vaihtoehtoja on kaksi. Toisessa variaatiossa heittotuloksesta riippumatta heittovuoro siirtyy kohteelle. Tällöin pudonneen pelaajan heittovuoro arvotaan (heittäjä ei mukana) tai käytetään kepin putoamispaikkaa hyödyksi tai annetaan vuoro pienimmän maan omistajalle. Muitakin oikeudenmukaisia vuoron jakovaihtoehtoja varmasti löytyy. Toisessa variaatiossa heittovuoro siirtyy sille, jonka maata lähimmäksi keppi putosi. Tällöin on mahdollista heittosuunnan kanssa taktikoimalla muodostaa liittoutumia, jotka eivät kuitenkaan sovi leikin henkeen.
Łowicz

Historia

Toisen maailmansodan alussa käytiin Łowiczissa ja sen lähialueilla Kutnon taistelu, jossa saksalaiset murskasivat salamasotataktiikallaan Puolan joukot. Kutnon taistelu oli suurin yksittäinen offensiivi koko Puolan sotaretken aikana.

Talous

Łowicziin on keskittynyt elintarvike- ja tekstiiliteollisuutta, joka elättää kaupunkia.
Pätkysjärvi

Maantiede

Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa kilometrin pituinen Pätkyksenoja, joka laskee Lievijärveen Kahilanlahteen. Pohjoisesta järveen laskee metsäpuro, joka tuo vettä Sastamalan puolelta olevilta korkeilta kallioilta. Puro virtaa viereisen tilan peltojen välistä. Järven rantaviiva on 0,72 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa.

Historiaa

Järven pintaa on aikoinaan laskettu alemmaksi.
Players Championship (snooker)

Players Championship on snookerin ammattilaisturnaus. Turnaus pelattiin ensimmäisen kerran kaudella 2010–2011 nimellä Players Tour Championship Grand Finals, vuodeksi 2014 nimi muutettiin Players Championship Grand Finaliksi ja nykyiseen muotoonsa vuodeksi 2017.
Turnauksen hallitseva mestari vuodelta 2018 on englantilainen Ronnie O’Sullivan.

Karsintasysteemi

Aluksi turnaus oli Players Tour Championship -kauden päättävä finaaliturnaus johon pääsivät Players Tour Championship -turnausten 32 parasta pelaajaa. Vuodesta 2017 alkaen turnaukseen on saanut osallistumisoikeuden 16 maailman yksivuotisrankingin parasta pelaajaa.
Leijonat 2012

Musiikki

Albumi sisältää MM-kilpailujen virallisen musiikin, ja sillä on kaikkiaan kahdeksantoista suomalaisartistin esittämää kappaletta, joista noin 70 prosenttia on uutta materiaalia. Levyllä on virallisen tunnus- ja maskottikappaleen lisäksi mukana muun muassa kaksi nimekästä kokoonpanoa; Tuomas Holopaisen, Jari Sinkkosen, Marko Annalan ja Kuisma Aallon muodostama Karelian Division (”Suomi!”) sekä Vesku Jokinen & Sundin pojat, joka esittää oman versionsa kappaleesta ”Olen suomalainen”. Muita levyn kappaleita ovat esimerkiksi JVG:n ja Freemanin ”Karjala takaisin”, Axl Smithin ”Get Louder” sekä Klamydia-yhtyeen ”Poika pysyy Suomessa”. Antero Mertarannan ”Kaverit on komeasti palkittu” kunnioittaa Suomen sotaveteraaneja. Näiden uusien kappaleiden lisäksi levyllä on myös vanhempaa tuotantoa, kuten Sakari Kuosmasen esittämä ”Finlandia”.
» Kotikisoissa soi tietysti suomalainen musiikki. Me olemme hakeneet kaikessa suomalaisuutta. Ei me mitään poroja haluttu vaan jotain uudenlaista kuten Hockey Bird.»
(Mika Sulin, MM-kilpailujen pääsihteeri.)

Julkaisu

Kokoelman kappalelista oli tarkoitus julkistaa tiedotustilaisuudessa perjantaina 23. huhtikuuta. Lista vuosi kuitenkin julkisuuteen etuajassa, sillä Levykauppa Äx asetti albumin omalla internetsivullaan ennakkomyyntiin ilmoittaen samalla levyn sisällön. Levykauppa Äx kertoi saaneensa tiedon kappaleista Sonyn lähettämästä tiedotteesta, jossa ei sen mukaan kuitenkaan mainittu aikarajaa sille, milloin listan saisi julkaista.
Sony Music Entertainment julkaisi Leijonat 2012 -albumin sekä CD-levynä että digitaalisesti 18. huhtikuuta 2012. Albumi debytoi Suomen virallisella listalla viikolla 17/2012 nousten sijalle 12. Se jäi sen parhaaksi sijoitukseksi.
Mária Telkes Arefereas

Mária Telkes Arefereas (12. joulukuuta 1900 – 2. joulukuuta 1995) oli unkarilaissyntyinen fyysikko ja keksijä, joka työskenteli aurinkoenergian parissa lähinnä Yhdysvalloissa, ja suunnitteli ensimmäisiä toimivia laitteistoja.
Mária Telkes väitteli tohtoriksi kemiallisesta fysiikasta Budapestin yliopistossa 1924. Seuraavana vuonna hän muutti Yhdysvaltoihin, missä työskenteli aluksi biofysiikan parissa. Vuonna 1937 hän sai Yhdysvaltojen kansalaisuuden ja siirtyi Westford Electriciin tutkimaan, miten lämpöenergiasta tuotetaan tehokkaimmin sähköä. Vuonna 1940 hän aloitti aurinkoenergiaan liittyvän projektin MIT:n kanssa ja tämä johti 50 vuotta kestäneeseen uraan aurinkoenergian parissa.
MIT rakennutti aurinkoenergiaa käyttävän koetalon. Koska aurinkopaneeleita ei oltu vielä keksitty, Telkes kehitti kemiallisen menetelmän auringosta saatavan energian varastointiin natriumsulfaatin avulla.
Juhani Jaakkola

Matti Juhani Jaakkola (s. 16. huhtikuuta 1945 Orimattila) on suomalainen pikajuoksija, joka juoksi Suomen ennätyksen 4x100 metrin viestijuoksussa aikaan 39,6 joukkueella (Juhani Jaakkola - Raimo Vilen - Erik Gustafsson - Markku Juhola) Helsingissä 25.7.1972. Aika oli ensimmäinen 40 sekunnin alitus suomalaisittain pikaviestissä.. Hän edusti Helsingin Kisa-Veikkoja.
Harjunpää ja kylmä kuolema

Harjunpää ja kylmä kuolema (ruots. Harjunpää och kalla döden) on neliosainen suomalainen televisiosarja vuodelta 1983. Se perustuu Matti Yrjänä Joensuun romaaniin Harjunpää ja kapteeni Karhu (1983). Sarja on Yleisradion ruotsinkielisen televisioteatterin tuotantoa, ja sarjan esityskieli on ruotsi. Sen on ohjannut Åke Lindman, ja sen ensilähetys oli tammikuussa 1983.

Juoni

Sarja kuvaa arkista poliisin työskentelyä Helsingissä. Päähenkilönä on ylikonstaapeli Timo Harjunpää. Tarinassa Laura on nuori selkäviasta kärsivä nainen, joka asuu Kruununhaassa. Hänet löydetään kuolleena merestä. Ylikonstaapeli Timo Harjunpää työtovereineen alkaa selvittää rikosta.

Tuotanto- ja esityshistoria

Harjunpää ja kylmä kuolema esitettiin TV1-kanavalla 4.1, 11.1, 18.1. ja 25.1.1983. Katso-lehden jutun mukaan koko neljän osan sarja on tehty "vajaassa kuukaudessa". Artikkelista ei käy ilmi, tarkoittaako tämä kuvausten kestoa vai myös jälkitöitä. Sarjalla ei ole ollut uusintaesityksiä televisiokanavilla, mutta se on ollut katsottavissa Yle Areenassa. Vuonna 2014 sarja julkaistiin myös DVD-versiona.

Vastaanotto

Sarja sai kiittäviä arvioita. Helsingin Sanomissa Mikael Fräntin arvostelun otsikossa sitä kuvataan upeaksi:
”Arkiset tilanteet nousevat kiinnostaviksi ja jännitteisiksi. Tietysti Joensuun teksti kelpaa jo sinänsä kuvien, elokuvan lähtökohdaksi, mutta Lindmanin hahmotusta ei voi liikaa kehua. Hän tekee suomalaista elokuvaa, jota harvoin nähdään teattereissa.”
Katso-lehdessä Esko Mustonen ihmettelee, voiko olla totta, että on saatu aikaiseksi hyvä suomalainen rikossarja. Molemmissa arvosteluissa kiitetään, että dramatisointi on romaanille uskollinen mutta silti omaleimainen tulkinta, kiitos Åke Lindmanin taitavan ohjauksen. Myös Matti Yrjänä Joensuu oli sarjaan hyvin tyytyväinen.
Isonoe

Isonoe on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä, epäsäännöllinen, Carme-ryhmän kuu. Kuun löysi ryhmä Havaijin yliopiston astronomeja vuonna 2000. Kuu sai väliaikaiseksi nimeksi S/2000 J 6. Kuu on läpimitaltaan noin 3,8 kilometriä. Se kiertää Jupiteria noin 23 833 000 kilometrin etäisyydellä kiertoajan ollessa noin 726 päivää. Radan inklinaatio on 165° ja eksentrisyys 0,2465.
Nykyisen nimensä kuu sai kreikkalaisesta mytologiasta.
Mies tältä tähdeltä

Juoni

Konttoristi Eero Koskinen (Kaarlo Halttunen) on riekkunut monta päivää ravintoloissa. Saavuttuaan työpaikalleen työnjohtaja myöntää Koskiselle potkut. Muutenkin Eeron vapaa-aika on mennyt ryyppyporukoissa, eikä nuori vaimo Eeron mielestä ymmärrä häntä. Perhe-elämä alkaa kärsiä alkoholikierteen vuoksi ja miehen elämä muutenkin on alamäessä. 
Eero kärsii alkoholista yhä enemmän ja enemmän. Vaimo pysyy hyvin katkerana. Eeroa täytyisi auttaa, muuten luvassa ovat enää katuoja, parantola tai puuarkku.

Näyttelijätietoa

Pienissä sivurooleissa ovat mukana Pia Hattara ja Heimo Lepistö. Halttusen tulkitseman Koskisen tytärtä esittävä Elina Halttunen on siviilissäkin Halttusen tytär, tosin ei Tea Istan vaan avioliitosta Hilkka Helinän kanssa. Tea Ista oli naimisissa ohjaaja Jack Witikan kanssa.

Arviot

Aikalaisarvioissa elokuva sai suorastaan ylistäviä kommentteja: ”Vahvin kotimainen elokuva ainakin Kassilan Elokuun jälkeen, todellinen ongelmaelokuva alkoholistista ja hänen perheestään” (Bengt Pihström, Nya Pressen). 
Elokuvaa kiitettiin aikoinaan siitä, että elokuvassa ei juurikaan kukaan näyttelijä esiinny ”teatraalisesti”. Kaarlo Halttusen, Tea Istan ja Tauno Palon väkevät roolisuoritukset ovat mainioita ja kiitettäviä, erinomaisesti tyypiteltyjä.
TV-Maailman kriitikko Henri Waltter Rehnström luonnehtii Juha Nevalaisen tarinaa karhean elämänmakuiseksi ja itse elokuvaa realistisen visuaaliseksi ennen 1960-luvun uutta aaltoa. ”Hienoimpia kotimaisia alkoholismin kuvauksia.”.