google/wiki40b huggingface dataset:
Lisa Vittozzi

Arvokilpailut

Vittozzi saavutti nuorten MM-kilpailuissa hopeaa pikakilpailussa Obertilliachissa 2013 sekä kultaa pikakilpailussa ja takaa-ajossa ja hopeaa normaalimatkalla Presque Islessa 2014. Hän oli EM-kilpailujen nuorten sarjassa kolmas normaalimatkalla Nové Městossa 2014.
Vittozzi hiihti avausosuuden pronssia saaneessa Italian viestijoukkueessa Kontiolahden MM-kilpailuissa 2015. Henkilökohtaisilla matkoilla hän oli pikakilpailun 60:s ja takaa-ajon 41:s. Oslon MM-kilpailuissa 2016 hän sijoittui pikakilpailussa 20:nneksi, takaa-ajossa 13:nneksi ja yhteislähdössä 17:nneksi. Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2017 hän oli pikakilpailussa neljäs, yhteislähdössä yhdestoista ja takaa-ajossa neljästoista.
Vittozzi hiihti Pyeongchangin olympialaisissa 2018 avausosuuden pronssia saaneessa Italian sekaviestijoukkueessa. Yhteislähtökilpailussa hän oli neljäs, pikakilpailussa kuudes, takaa-ajossa yhdestoista, normaalimatkalla 32:s ja naisten viestissä yhdeksäs.
Östersundin MM-kilpailuissa 2019 hän saavutti hopeaa normaalimatkalla ja pronssia sekaviestissä. Yhteislähdössä hän sijoittui kahdeksanneksi ja takaa-ajossa kymmenenneksi.
Rulla-ampumahiihdon MM-kilpailuissa Vittozzi sai nuorten sekaviestissä pronssia Forni Avoltrissa 2013.

Maailmancup

Maailmancupissa Vittozzi kilpaili ensimmäisen kerran kaudella kaudella 2014–2015. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Kontiolahden takaa-ajokilpailussa kaudella 2016–2017. Seuraavalla kaudella hän sijoittui kolmanneksi Le Grand-Bornandin takaa-ajokilpailussa. Kontiolahdella hän oli kolmas pikakilpailussa ja toinen yhteislähdössä. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kaudella 2017–2018 kuudenneksi.
Kaudella 2018–2019 Vitozzi voitti Oberhofin pikakilpailun ja takaa-ajon. Ruhpoldingin pikakilpailussa ja Östersundin MM-normaalimatkalla hän oli toinen sekä Antholzin takaa-ajossa ja Canmoren normaalimatkalla kolmas. Hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa toiseksi, voitti normaalimatkan cupin sekä oli pikakilpailun ja takaa-ajon cupeissa neljäs.
Hän on hiihtänyt maailmancupissa myös Italian naisten viestijoukkueessa ja sekaviestijoukkueessa.
Harald Tammer

Harald Tammer (9. tammikuuta 1899–6. kesäkuuta 1942) oli virolainen toimittaja, yleisurheilija ja painonnostaja.
Tammer, joka oli osallistunut vapaaehtoisena Viron vapaussotaan (1918–1920), kilpaili 1920 Antverpenin olympialaisissa kuulantyönnössä ja sijoittui kuudenneksi. Hän toimi myös Viron joukkueen lipunkantajana. Kaksi vuotta myöhemmin kotikaupungissaan Tallinnassa käydyissä painonnoston MM-kilpailuissa Tammer voitti raskaan sarjan (yli 82,5 kg) kultamitalin. 1924 Pariisin olympialaisissa hän saavutti painonnostosta pronssia raskaasta sarjasta ja sijoittui 12. sijalle kuulantyönnössä. Hän osallistui myös 1928 ja 1936 kesäolympialaisiin.
Välissä Tammer oli valmistunut pariisilaisesta École libre des sciences politiques -oppilaitoksesta, työskenteli toimittajana ja vuosina 1933–1940 Eesti Päevalehden päätoimittajana. Hän toimi myös Tallinnan Rotary-klubin puheenjohtajana. Helmikuussa 1941 Tammer joutui venäläisten vangiksi. Häntä syytettiin virolaisten vakoojaksi. Hänet karkotettiin Siperiaan kymmeneksi vuodeksi, mutta hän ei koskaan palannut takaisin. Tammer kuoli seuraavana vuonna vankileirillä Nižni Novgorodin alueella.
Entre Douro e Vouga

Entre Douro e Vouga on yksi Região Norten ala-alueista Portugalissa. Se kattaa Douro- ja Vouga-jokien välisen alueen. Alueen pinta-ala on 858 km² ja väkiluku 274 859 (2011).
François Modesto

Seurajoukkueura

Modesto edusti vuodet 1997–1999 kotikaupunkinsa Sporting Club de Bastiaa, jonka jälkeen hän siirtyi Italiaan Cagliariin.
30. kesäkuuta 2010 Modesto teki kaksivuotisen sopimuksen kreikkalaisseura Olympiakosin kanssa. Ensimmäisellä kaudellaan Ernesto Valverden valmentamassa joukkueessa, hän pelasi pääosin puolustavana keskikenttäpelaajana.
Hatanpään koulu

Hatanpään koulu on tamperelainen yläkoulu. Koulussa on noin 450 oppilasta. Rehtorina toimii Arto Nieminen. Koulussa on tehty 2000-vuosikymmenen lopulla mittava remontti. Koulussa on myös joustavan perusopetuksen Jopo-luokka.
Kriketin Euroopan-liiga 2006

Ryhmä A

Kreikka diskattiin.
Pidä saaristo siistinä

Jätepisteitä, käymälöitä ja kelluvia imutyhjennysasemia

PSS ry tekee konkreettista ympäristöhuoltotyötä saaristossa, rannoilla ja järvillä. Yhdistys rakentaa ja huoltaa jätepisteitä, kuivakäymälöitä ja imutyhjennyslaitteita sekä järjestää romun ja vaarallisen jätteen erilliskeräyksiä. PSS ry ylläpitää lähes 200 Roope-palvelupistettä ympäri maata.
PSS ry huoltaa myös luonnon- ja retkisatamia erityisesti Järvi-Suomessa, Saimaalla ja Päijänteellä. Retkisatamien huoltotyöhön kuuluu muun muassa puuhuoltoa, yleisvalvontaa, jätepisteistä ja kuivakäymälöistä vastaamista sekä rakenteiden korjaamista ja uudisrakentamista.
Pidä Saaristo Siistinä ry:n Roope-palvelut tunnistaa iloisesta Roope-hylje-logosta ja löydät ne yhdistyksen sivuilta löytyvästä palvelukartasta. Palvelut tuotetaan yhdessä muun muassa kunnallisten jätehuoltoyhtiöiden, kuntien ja virkistysalueyhdistysten kanssa.
Roope-palvelut ovat aina mahdollisimman ympäristöä säästäviä, ja työssä käytetään ympäristön kannalta parhaimmiksi todettuja toimintatapoja. Roope-palveluiden käyttäjien toivotaan olevan PSS ry:n jäseniä.

Ympäristöviestintä

PSS ry:n ympäristöviestinnän kohderyhmiä ovat kaikki vesilläliikkujat: veneilijät, melojat, mökkeilijät, retkeilijät ja satamien pitäjät sekä yleisesti kaikki vesistöjen tilasta kiinnostuneet kansalaiset.
Tavoitteena on neuvoa, miten liikkua vesillä ympäristöä huomioivalla ja kunnioittavalla tavalla. Kaikilla yhdistyksen toiminta-alueilla noudatetaan yhteistä linjaa ja tuetaan tasapuolisesti vesilläliikkumismahdollisuuksia eri alueilla.
Yhdistyksen julkaisuja, ympäristöoppaita ja Roope-jäsenlehtiä voi ladata yhdistyksen nettisivuilta.

Kolme haastetta: roskat, ravinteet ja kemikaalit

Ympäristöprojektit ovat tärkeä osa PSS ry:n toimintaa, sillä niiden kautta tuotetaan ympäristötietoa ja -ratkaisuja veneilijöille ja kansalaisille. Kansallisia ja kansainvälisiä ympäristöprojekteja toteutetaan yhteistyössä yliopistojen, tutkimuslaitosten ja muiden ympäristöjärjestöjen kanssa. 
Yhdistys etsii aktiivisesti ratkaisuja muun muassa vesistöjen roskaantumisen ja rehevöitymisen ehkäisemiksesi sekä haitallisten kemikaalien käytön vähentämiseksi veneillessä. Lue lisää aiheista Pidä Saaristo Siistinä ry:n kotisivujen Ympäristötietoa-osiosta.

Rahoitus

Työ puhtaan saaristoluonnon hyväksi vaatii jatkuvaa ja luotettavaa rahoitusta. PSS ry on jäsenperusteinen organisaatio. Jäseniä on noin 12 500. Jäsenmaksujen lisäksi yhdistyksen rahoitus koostuu pääosin ympäristöministeriöltä ja yhteistyökumppaneiltasaatavasta tuesta.

Jäsenyys

Jäsenet ovat toiminnan kulmakivi ja perusta. Jäsenet mahdollistavat monipuolisen työn saaristo- ja järviluonnon puhtaana pitämiseksi. Jäsenet ovat veneilijöitä, melojia, retkeilijöitä, saaristolaisia ja kaikkia, jotka haluavat olla mukana tukemassa toimintaa.
Jäsenet arvostavat puhtaita vesistöjä ja luontoa, ja osoittavat sen kiinnittämällä Roope-tarran veneeseensä, kanoottiinsa tai vaikka läppäriinsä. 
Lisäksi jäsenet saavat käyttöönsä monipuoliset Roope-palvelut ja tukevat ympäristökasvatustyötä.
Bhairava

Bhairava (sanskritiksi "Kauhea, Hirmuinen") Hindulainen jumala, jota joskus kutsutaan nimellä Kala Bhairava. Shivan kiivas ilmentyminen, joka yhdistetään tuhoon. Hänen on usein kuvattu olevan otsa kurtussa, omaavan vihaiset silmät, terävät tiikerinhampaat ja liekehtivät hiukset. Hän esiintyy muuten alasti, paitsi hänellä on kaulassaan pääkalloista tehty seppele ja kaulan ympärille on kietoutunut käärme. Hänellä on neljä kättä ja hän kantaa mukanaan hirttosilmukkaa, atrainta, rumpua ja pääkalloa. Hän esiintyy yleensä mukanaan koira. Bhairava on peräisin Hindujen legendoista ja hän on pyhä Hinduille, Buddhalaisille ja Jainalaisille . Häntä palvotaan ympäri Intiaa ja Nepalia.

Pyhimystaru

Bhairavan alkuperä voidaan jäljittää Brahman ja Vishnun väliseen keskusteluun, josta kirjoitetaan Shiv Mahapuran teksteissä. Siinä Vishnu kysyi Brahmalta: "Kuka on universumin ylin luoja?". Brahma ylimielisesti suositteli Vishnua palvomaan häntä ylimpänä luojanaan. Yhtenä päivänä Brahma ajatteli: "Minulla on viisi päätä. Shivalla on myös viisi päätä. Voin tehdä kaikkea mitä Shiva tekee. Täten minä olen Shiva". Brahmasta tuli tämän seurauksena hieman egoistinen ja lisäksi hän alkoi muokkaamaan Shivan töitä ja puuttui siihen mitä Shivan kuului tehdä. Joten Mahadeva (Shiva) heitti pienen naulan sormestaan, josta muotoutui Kala Bhairavan hahmo. Tämä hahmo pystyi vapaasti leikkaamaan yhden Brahmanin päistä. Kala Bhairava pitää käsissään Brahmanin pääkallosta tehtyä maljaa; Brahma Kapalaa. Tämän vuoksi Brahmanin ego tuhoutui ja sen seurauksena hän koki valaistumisen. Siitä lähtien hänestä tuli hyödyllinen itselleen, maailmalle ja syvästi kiitollinen Shivalle. Shivan onkin sanottu vartioivan jokaista Shaktipeeth temppeliä Kala Bhairavan muodossa. Siksi kaikkia Shaktipeeth temppeleitä täydentää temppeli, joka on omistettu Bhairavalle.

Palvonta

Temppeleitä tai pyhättöjä Bhairavan kunniaksi on esillä Jyotirlingan temppeleiden sisällä tai niiden läheisyydessä. Sieltä löytyy myös kaksitoista hengellistä pyhäkköä, jotka on omistettu Shivalle. Näitä löytyy ympäri Intiaa mukaan lukien Kashi Vishwanathin Temppeli, Varanasin ja Kal Bhairavin temppeli, Ujjain. Patal Bhairavin ja Vikrant Bhairavin pyhäköt sijaitsevat myös Ujjainissa .
Kala Bhairavan temppeleitä löytyy myös ympäri Shakti Peethasioita. Sanotaan että, Shiva antoi jokaisen 52. Shakti Peethasin vartioinnin yhdelle Bhairavalle. Siellä sanotaankin olevan 52 Bhairavan hahmoa, joita pidetään Shivan itsensä ilmentyminä.
Perinteisesti, Kal Bhairav on Grama devata (suojeluspyhimys) Karnatakan, Maharashtran ja Tamil Nadun maalaiskylissä, joissa häntä nimitetään "Bhaivara/Annadhani" Vairavar. Karnatakassa, Herra Bhairava on yhteisön korkein Jumala ja häntä yleisesti kutsutaan nimellä "Gowdas". Gangadikara Gowdan kastilaisten piirissä hän on erityisesti holhooja ja rankaisija.
Tukkakoskelo

Koko ja ulkonäkö

Tukkakoskelolla on hapsottava pään höyhenpeite ja pitkä punainen nokka. Koiraan pää on mustanvihreä, naaraan ruosteenruskea. Koiraan kaula on valkea, rinta ruosteenruskea, selkä musta ja vatsapuoli vaalea. Naaraan vartalo on harmaa. Nuoret ja talvipukuiset koiraat muistuttavat väriltään naaraita. Pituus on 52–62 cm, siipien kärkiväli 83 cm, paino 700 – 1 400 g. Lennossa erottuu siivellä valkea siipilaikku, jonka poikki kulkee kaksi kapeaa tummaa juovaa (koiras) tai yksi (naaras), mikä on läheltä havaittuna hyvä tuntomerkki isokoskeloon verrattuna. Naaraan ääni on samantapaista karheaa korinaa kuin isokoskelon.
Vanhin suomalainen rengastettu tukkakoskelo on ollut 10 vuotta 11 kuukautta 29 päivää vanha. Euroopan vanhin on ollut ruotsalainen 21 vuotta 3 kuukautta vanha tukkakoskelo.

Levinneisyys

Tukkakoskelo pesii lähinnä järvi- ja jokivarsilla Pohjois-Amerikassa, Grönlannissa, Euroopassa ja Aasiassa. Suomessa tukkakoskeloita tavataan sekä merialueella että sisämaan vesistöissä. Pohjanmaalla ja Lapissa se on yleisempi kuin isokoskelo.
Tukkakoskelon pesimäkanta Suomessa käsittää 30 000 paria. Pohjoismaiden ja Siperian linnut talvehtivat etelämpänä, amerikkalaiset linnut muuttavat rannikolle. Euroopassa pesii 60 000 – 85 000 paria, joista 2 150 paria Britanniassa. Venäjän kanta on 5 000 – 10 000 paria.

Elinympäristö

Tukkakoskelot elävät avoimessa järvi- tai merimaisemassa. Ne sukeltavat kokonaan veden alle, joten ne voivat hakea ruokaa melko syvästäkin vedestä.

Lisääntyminen

Tukkakoskelo tekee pesänsä kivenkoloon tai pensaiden alle. Munia tulee 4–14 kpl, ja niitä haudotaan kuukauden verran. Pesintä on melko myöhäinen, sillä muninta tapahtuu touko–kesäkuun vaihteen tienoilta alkaen. Poikaset seuraavat emoaan heti vesistöön.Tukkakoskeloille myös rakennetaan maahan asetettavia "pönttöjä".

Ravinto

Tukkakoskelo syö kaloja, sammakoita ja vedessä eläviä selkärangattomia. Se on kokosukeltaja.
Google TV

Ominaisuudet

Google TV sisältää tuen tilausvideopalveluille. Laitteessa on oletuksena Google Chrome, YouTube sekä joitakin muita Googlen sovelluksia. Lisäksi laitteeseen voi ladata Google Playn kautta uusia sovelluksia. Laite tukee myös internetin Flash-pelejä.

Historia

Google TV julkistettiin 6. syyskuuta 2010. Ensimmäiset laitteet valmistettiin yhdessä Intelin, Sonyn ja Logitechin kanssa. Laitteet käyttivät Intelin CE4100-suoritinta. Laitteet eivät menestyneet kovin hyvin ja tuottivat tappioita valmistajilleen. Google aloitti uusien laitteiden kehittelyn Sonyn, LG:n, Samsungin ja Vizion kanssa vuonna 2012. Uudemmat laitteet käyttävät ARM-suorittimia. Google TV:n SDK suljettiin vuonna 2014 ja sen tilalle julkaistiin Android TV.
Kokkolan yhteislyseon lukio

Kokkolan yhteislyseon lukio on Kokkolan keskustassa sijaitseva yleislukio. Vuonna 1898 toimintansa aloittanut koulu on Keski-Pohjanmaan maakunnan vanhin suomenkielinen oppikoulu. Lukiossa opiskelee noin 335 oppilasta ja siellä työskentelee 30 opettajaa. Samassa rakennuksessa lukion kanssa toimii lukion aikuislinja sekä perusasteen 7.−9. luokkien opetusta antava Länsipuiston koulu.
Amazonianamatsoni

Koko ja ulkonäkö

Amazonianamatsoni on suurimmaksi osaksi vihreä, keskikokoinen papukaija. Sillä on muiden amatsonien tapaan lyhyt pyrstö ja vahva nokka.
Pään väritys linnulla on yksinkertainen: vihreän höyhenyksen seassa on otsan kohdalla yksilöllinen läikkä keltaista höyhenystä. Silmänympärykset ovat kaljut ja valkoiset. Nokan väri vaihtelee alalajin mukaan musta-oranssi kirjavasta luun väriseen.

Nimitys

Amazonianamatsonin vanha nimitys on keltaotsa-amatsoni, ja sillä nimellä se nykyäänkin tunnetaan. Myös englannin kielessä sillä on monia nimityksiä, nykyinen on Yellow-crowned Parrot, vanhoja mm. Yellow-crowned Amazon ja Yellow-fronted Amazon.

Yleisyys lemmikkinä

Suomessa amazonianamatsoni on yksi yleisimmistä lemmikkiamatsoneista.
FS Germinal (F735)

Palvelus

Alus on vuonna 2014 aktiivipalveluksessa kotisatamanaan Fort de France Martiniquella.
Turun yliopiston luonnontieteiden ja tekniikan tiedekunta

Luonnontieteiden ja tekniikan tiedekunta on Turun yliopiston tiedekunta. Se on perustettu vuonna 1920, ja on siten yhdessä humanistisen tiedekunnan kanssa yliopiston vanhin tiedekunta. Vuoden 2017 loppuun asti tiedekunnan nimi oli matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta.
Opiskelijamäärällä mitattuna matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta on Turun yliopiston tiedekunnista toiseksi suurin. Tiedekunnassa opiskeli vuonna 2006 yhteensä 4 356 tutkintoa suorittavaa opiskelijaa ja työskenteli 589 henkilöä. Ylempiä korkeakoulututkintoja suoritettiin 214 ja tohtorin tutkintoja 38 kappaletta.
Tiedekunta harjoittaa kaikkien perusluonnontieteiden sekä matematiikan ja informaatioteknologian opetusta ja tutkimusta. Tutkimuksen painopistealueita ovat biotieteet ja matemaattiset menetelmät. Lisäksi tiedekunnassa toimii Suomen akatemian evoluutiogenetiikan ja fysiologian huippututkimusyksikkö.
Tiedekunnan dekaanina toimii kieli- ja puheteknologian professori Tapio Salakoski .
Vokaatio

Vokaatio (lat. vocatio, kutsu) tarkoittaa kristillisessä kirkossa hengellisen työn tekijän, erityisesti papin, Jumalalta saamaa kutsua työhönsä. Jumalan kutsu ilmenee yhtäältä sisäisenä kutsumuksena (lat. vocatio interna), joka saa henkilön hakeutumaan hengelliseen työhön. Toisaalta Jumalan kutsu ilmenee ulkoisena (lat. vocatio externa) eli seurakunnan tai muun kirkollisen tahon esittämänä kutsuna tiettyyn papilliseen työtehtävään. Ulkoinen kutsu realisoituu pappisvihkimyksessä, jossa piispa kutsuu henkilön pappisvirkaan. Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa pappisvihkimys edellyttää seurakunnan, kristillisen järjestön tai muun papin tehtäviin.
Tabascokilpikonna

Ulkonäkö ja koko

Tabascokilpikonna voi kasvaa 65 cm pitkäksi ja painaa kaksikymmentä kiloa. Sen selkäkilpi on litteähkö, tasaisen tummanharmaa tai melkein musta. Pehmeät osat ovat harmahtavat, mutta aikuisen koiraan päälaella on keltainen kolmiomainen alue.

Elinympäristö

Tabascokilpikonnat elävät Keski-Amerikan järvissä ja isoissa joissa Meksikon eteläosista Hondurasin pohjoisosiin.

Ravinto

Tabascokilpikonnat syövät pääasiassa kasveja vedestä ja rannan tuntumasta.

Lisääntyminen

Tabascokilpikonnat munivat syyskuun ja marraskuun välisenä aikana, kun niiden kotijoet tulvivat. Tulvaveden aikana ne voivat uida vaikeapääsyisiin paikkoihin, johon ne eivät muuten kykenisi kiipeämään. Ne kaivavat pesän rantaviivalle ja hautaavat munat mudan ja lahoavien kasvinjätteiden sekaan. Munissa on paksu, valkoinen kuori. Yksi pesä sisältää 6-20 munaa jotka ovat vajaat seitsemän senttiä pitkiä ja halkaisijaltaan puolet tästä.
Vanhat miehet uusissa autoissa

Juoni

Kuolevan ”Munkin” viimeinen toive on pyytää kasvattipoikaa Haraldia etsimään hänen biologinen poikansa Ludvig, jota ei ole koskaan tavannut. Ludvig löytyykin ruotsalaisesta vankilasta, saadaan vapaaksi ja isä ja poika tapaavat ensi kerran. Isä tarvitsisi maksansiirron, joten pojat ryhtyvät valmistelemaan pankkiryöstöä leikkauksen rahoittamiseksi. Mukana kuvioissa on myös kokkipari Peter ja Martin sekä tyttö nimeltä Millie. Kaikki menee pieleen, ja pian perässä tulevat myös poliisit.
Etta Scollo

Etta Scollo (s. 27. toukokuuta 1958 Catania, Italia) on italialainen laulaja ja lauluntekijä.
Scollo syntyi Cataniassa, Italiassa, ja muutti Torinoon opiskelemaan arkkitehtuuria. Hän kuitenkin jätti opiskelut aloittaakseen työt musiikin parissa. Scollo työskenteli 1980-luvulla muun muassa Eddie Davisin ja Champion Jack Dupreen kanssa. Pian hän kiinnostui aiempaa enemmän myös pop-musiikista, ja muun muassa levytti Paul McCartneyn kappaleen Oh! Darling italiaksi. Scollon musiikkia on 2000-luvulla kuultu elokuvissa Bad Guy – Parittaja ja Palermo Shooting.
Sisko tahtoisin jäädä

Juoni

Emilia (Ada Kukkonen) on kiltti tyttö, joka tapaa Siirin (Sara Melleri) ollessaan salaa Uimastadionilla. Siiri on uhmakas, rohkea ja vapaa, joka uskaltaa tehdä mitä vain. Juuri sellainen, millainen Emiliakin haluaisi olla. Siirin jalanjäljissä Emilia tulee ottaneeksi vapaata pikkusiskonsa Elsan hoitamisesta, koulunkäynnistä sekä isästään ja tämän uudesta kumppanista. 
Loppujen lopuksi Emilian isän pinna palaa loppuun, ja Emilia muuttaa yksin asumaan – ja Emilialle tulee lisää vastuuta. Hänen on nyt aika aikuistua, ja Siiri saa lähteä yksin kotiinsa. Emilia tajuaa, että Siiri ei ole hyväksi hänelle.

Vastaanotto

Sisko tahtoisin jäädä sai pääasiassa hyvän vastaanoton. Helsingin Sanomien kriitikko Leena Virtanen kehui erityisesti elokuvan päähenkilön Emilian pikkusiskon Elsan (Anna-Leena Uotila) roolia. Virtanen kuitenkin sanoi elokuvan ”perusvireen olevan ahdistava” ja antoi sille 3/5 tähteä. 
Nyt-liitteen viisi kriitikkoa antoivat elokuvalle tähtikeskiarvon 3,2. Episodi-lehden seitsemän kriitikkoa antoivat elokuvalle pisteitä keskiarvona 2,86. Stara.fi kehui erityisesti elokuvan näyttelijäkaartia ja sanoi elokuvan olevan ”paras kotimainen nuorisoelokuva vuosiin” antaen sille arvosanaksi 4/5. Tv-maailmassa kriitikko pitää elokuvaa tarkkanäköisenä, todentuntuisena kuvauksena ja universaalina tarinana nuoren naisen identiteettikamppailusta.
Koekeskinen

Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,5 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Pälämän alueeseen (14.262) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,7 metriä mpy.
Yhdysvaltain energiapolitiikka

Ydinvoima

Ydinvoimalaitokset tuottivat vuonna 2007 reilut 19 % sähköenergiasta, joka vastaa yli 806 terawattituntia sähköä. Ydinvoimalaitoksia oli toiminnassa 104 kappaletta vuonna 2007, joiden yhteinen sähköteho oli 101 gigawattia. Käyttökertoimet ovat myös nousseet tasaisesti ja ydinvoiman tuottaman sähkön määrä on kasvanut, vaikka vanhoja laitoksia onkin suljettu. Yhdysvalloissa on alettu panostaa huomattavasti viime aikoina ydinvoimaan, joka näkyy muun muassa vanhojen yksiköiden modernisointina ja kiinnostuksena uusien yksiköiden rakentamiseen. Yhdysvaltain hallinto tukee voimakkaasti ydinvoiman lisärakentamista "Nuclear Power 2010"-ohjelmansa kautta. Uusia ydinvoimalaitoshankkeita on vireillä kymmeniä ja lokakuussa 2008 NRC:llä oli käsiteltävänään jo 24 rakentamislupahakemusta. Ydinvoiman huomattavan lisärakentamisen seurauksena monet ydinvoimalaitoksia valmistavat yritykset ovat lisensoineet tai pyrkivät lisensoimaan NRC:llä omat laitoskonseptinsa, jotta niitä voidaan rakentaa.
Viimeisin Yhdysvalloissa avattu ydinvoimalaitos on Watts Barin ydinvoimalaitoksen ensimmäinen laitosyksikkö, joka valmistui 1996. Toisen laitosyksikön rakentaminen keskeytettiin 1988 energiankulutuksen kasvun yliarvioimisen takia, mutta laitokset omistava Tennessee Valley Authority (TVA) päätti elokuussa 2007 rakentaa tämänkin yksikön valmiiksi saakka.
Yhdysvalloissa ei ole avattu yhtään ydinvoimalaa vuonna 1979 sattuneen Three Mile Islandin ydinvoimalaonnettomuuden jälkeen. The League of Conservation Voters -järjestön lakiasiain apulaisjohtaja Tim Greeffin mukaan USA:ssa ei ole rakennettu kolmeenkymmeneen vuoteen ydinvoimaa, koska se ei ole ollut taloudellisesti kannattavaa.
USA:n ensimmäinen reaktori on vuodelta 1957 Pennsylvaniassa Eisenhowerin kampanjan tuloksena. Kaikki nykyiset 104 reaktoria on tilattu vuosina 1963–1973. Three mile Islandin onnettomuuden jälkeen vuonna 1979 ei ole rakennettu uusia reaktoreita. Peruttuja reaktoreita on 138. Viimeksi valmistunutta reaktoria rakennettiin 23 vuotta. Ongelmina ovat suuret kustannukset ja kansalaisten kielteisyys. ABC:n ja Washington Post lehden mukaan 6/2005 64 % amerikkalaisista vastusti uusia atomireaktoreita. 
Vuosina 1953–2008 tilatuista 253 ydinreaktorista 48 % peruttiin, 11 % suljettiin ennen aikojaan ja 14 % on ollut vähintään vuoden seisahduksissa. Reaktoreista 27 % on toimineet ilman vähintään vuoden seisokkia.  Poliitikko ja entinen varapresidentti Al Gore esittää kirjassaan Our choice, a plan to solve the climate crises (2009) että syihin ydinvoiman 30 vuoden kriisiin sisältyy ydinvoiman korkeat kustannukset. Ennen talouskriisiä ydinvoimarakentamisen hinta nousi 15 prosenttia vuodessa, eli vuosina 1970–1990 hinta kymmenkertaistui. Samalla rakennusajat ovat kaksinkertaistuneet. Mikäli rakennusaikataulu ei pidä, maksaa viivästyminen miljardi dollaria vuodessa. Puolet suunnitelluista ydinvoimaloista on jäänyt Yhdysvalloissa rakentamatta.