Rein

Maantiede

Rein saa alkunsa Sveitsin Alpeilta, Sveitsin ja Italian raja-alueelta, Graubündenin kantonista. Alppien juurella Rein virtaa Bodenjärven etelärantaan ja jatkaa kohti merta järven länsirannalta. Se laskee Pohjanmereen Rotterdamin kohdalla Alankomaissa.

Reinin osat

Joen eri osista käytetään erityisiä nimiä, myös suomeksi.

Alkujoet

Vorderrhein ja Hinterrhein ovat Reinin alkujokia Lepontisilla Alpeilla. Ne alkavat 2 200–2 400 metrin korkeudesta ja yhdistyvät 600 metrin korkeudessa Alppi-Reiniksi. Alkujokien pituus on 60–70 kilometriä. Niiden keskivirtaama alajuoksulla on 50–60 m³/s.

Alppi-Rein

Alppi-Rein (saks. Alpenrhein) on noin 90-kilometrinen jokiosuus alkujokien yhdistymiskohdasta Reichenausta Bodenjärvelle (396 m mpy.). Joki laskee tällä välillä noin 200 metriä. Joen keskivirtaama alajuoksulla on 240 m³/s. Alppi-Rein on suurimmalta osalta ruopattu, pengerretty ja oikaistu tulvavahinkojen estämiseksi ja maanviljelyolosuhteiden parantamiseksi. Jokilaakson reuna-alueet on lisäksi kanavoitu. Alaosan oikaisuosuuksilla Reinin vanhaa uomaa sanotaan Alter Rheiniksi.

Korkea-Rein

Korkea-Rein (saks. Hochrhein) on jokiosuus välillä Bodenjärvi–Basel. Joki laskee tällä osuudella noin 150 metriä. Reinin putoukset sijaitsevat Bodenjärvestä pari kymmentä kilometriä alajuoksulle päin, Schaffhausenin kaupungin eteläpuolella.

Ylä-Rein

Ylä-Rein (saks. Oberrhein) on jokiosuus välillä Basel–Bingen am Rhein. Vuosien 1891–2010 keskivirtaama Baselissa oli 1 061 m³/s. Suurin mitattu kuukausikeskivirtaama on mitattu vuoden 1999 toukokuussa: 5 085 m³/s.

Keski-Rein

Keski-Reiniksi (saks. Mittelrhein) sanotaan Reinin osuutta välillä Bingen–Bonn. Reinin rotko (saks. Obere Mittelrheintal) on osa Keski-Reiniä välillä Bingen–Koblenz.

Ala-Rein

Ala-Rein (saks. Niederrhein) on Reinin alin osuus Bonnista Pohjanmereen. Reinin suisto (holl. Rijn-Maas-Scheldedelta, saks. Rhein-Maas-Delta) on laaja usean joen muodostama Reinin–Maasin–Schelden suistoalue.

Vanha-Rein

Vanha-Rein (holl. Oude Rijn) on Reinin entinen pääuoma joen suistossa.

Kaupunkeja Reinin varrella

Chur, Vaduz, Schaffhausen, Basel, Strasbourg, Karlsruhe, Mannheim, Ludwigshafen, Wiesbaden, Mainz, Koblenz, Bonn, Köln, Düsseldorf, Neuss, Krefeld, Duisburg, Arnhem (Nederrijn), Nijmegen (Waal), Utrecht (Kromme Rijn), Rotterdam (Nieuwe Maas).

Rein kulkuväylänä

Rein on kulkukelpoinen Pohjanmereltä aina Baselin yläpuolelle, Rheinfeldeniin asti. Kansainvälinen reitti on taattu alueen valtioiden sopimuksilla. Vapaa kulkuoikeus sovittiin ensimmäisen kerran Westfalenin rauhansopimuksessa vuonna 1648. Nykyisistä käytännöistä sovittiin Wienin kongressissa vuonna 1815, jolloin alueen valtiot perustivat yhteistyöjärjestön (ransk. Commission Centrale pour la Navigation du Rhin, CCNR) sopimaan Reinin kansainvälisen liikenteen periaatteista. Komission jäsenmaita ovat nykyään Belgia, Hollanti, Ranska, Saksa ja Sveitsi.

Kanavat

Rhônen–Reinin-kanava (ransk. Canal du Rhône au Rhin, saks. Rhein-Rhône-Kanal) yhdistää Reinin Rhôneen, mikä mahdollistaa kulkemisen vesiteitse Pohjanmereltä Välimerelle. Reinin–Mainin–Tonavan kanava yhdistää Reinin sivujoen Mainin Tonavaan, mikä mahdollistaa kulkemisen vesiteitse Pohjanmereltä Mustallemerelle.

Satamat

Baselin satama on Sveitsin ainoa kansainvälinen satama. Sitä kautta kulkee noin 10 prosenttia maan tuonnista.