google/wiki40b huggingface dataset:
Turbo-Ankka

Tarina

Alun perin Maukka Munankuori oli yksi Roope Ankan alaisista, jolla oli loistava laskupää (jota hän käyttää myöhemmin hyödyksi nerokasta robottihallitsijaa vastaan). Hän asuu asuntovaunussa äitinsä kanssa.
Roope-setä oli määrännyt Pelle Pelottoman keksimään erikoisen puvun, jonka pukeva voisi puolustaa hänen rahojaan Karhukoplalta ja muilta konnilta. Pelle Peloton päätti asettaa Turbo-Ankan asusteelle salasanan, jonka lausuja saisi sen käyttöönsä. Salasana oli "Blatherskite"; lausahdus, jota sattumoisin Maukka Munankuori usein käyttää (muodossa blathering blatherskite). Hänestä tuli ensi kerran Turbo-Ankka, kun hän sattumalta lausui lausahduksensa lähellä erikoispukua. Ainoat, jotka tietävät hänen olevan Turbo-Ankka, ovat hänen äitinsä ja Roope (opittuaan sen robottien planeetalla). Hänen tultua Turbo-Ankaksi Roope palkkasi hänet rahasäiliön vartijaksi.

Muuta

Vaikka Fenton/Turbo-Ankka esiintyikin myöhään Ankronikka-sarjassa, hän oli paljon suositumpi kuin Bubba, ja he esiintyivätkin vain kerran samassa jaksossa.
Ozza Mons

Ozza Mons on inaktiivinen tulivuori Venuksella, lähellä planeetan päiväntasaajaa. Vuori on nimetty persialaisen jumalattaren Ozzan mukaan.
Ozza Monsin kaldera on läpimitaltaan peräti 507 kilometria. Tulivuori on luotainten havaintojen mukaan ollut aktiivinen melko äskettäin.
Antonio Candreva

Seurajoukkueura

Candreva on Ternana Calcion kasvatti, jonka edustusjoukkueeseen hän nousi vuonna 2004. Kesäkuussa 2007 hän siirtyi Udinese Calcioon, jossa hän pääsi pelaamaan 27. tammikuuta 2008 ensimmäistä kertaa maan pääsarjassa.
Vuodet 2008–2011 hän vietti pääosin lainalla eri joukkueissa, muun muassa Livornossa, Juventuksessa, Parmassa ja Cesenassa.
Tammikuussa 2012 Candreva siirtyi jälleen lainalle, tällä kertaa Lazioon. Hän pelasi kevätkauden aikana yhteensä 15 sarjaottelua ja teki niissä kolme maalia.
18. heinäkuuta 2012 Candrevan lainasopimus Lazioon uusittiin vuodeksi eteenpäin kaudelle 2012–2013, sisältäen ostopykälän.
Kesäkuussa 2013 Lazio käytti osto-optionsa tehden Candrevalle neljänvuoden sopimuksen.

Maajoukkueura

Candreva teki ensiesiintymisensä Italian maajoukkueessa 14. marraskuuta 2009 ystävyysottelussa Alankomaita vastaan. Marraskuun 2018 loppuun mennessä hän on pelannut 54 maaottelua ja tehnyt niissä seitsemän maalia.
Korpijärvi (Nokia)

Maantieto

Järvi on 400 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Se sijaitsee laajemman Korpijärvensuon reunassa ja 30 metriä korkean mäen alapuolella. Suo on ojitettu ja yksi suo-ojista laskee järveen. Järven valuma-alueella ei ole asutusta tai viljelyä. Järven länsipäässä sijaitsee luusua, josta lähtee laskuoja alas rinnettä yhtyen Korpijärvensuon suo-ojaan. Vedet virtaavat alas Fredrikinkorpea ja yhtyvät Blummanojaan, joka yhtyy Matalusjokeen Ala-Pinsiön Pinsiönniityllä. Veden keskiviipymä järvessä on noin 124 vuorokautta.
Järvelle pääsee sekä Ylöjärven että Ala-Pinsiön suunnilta metsäautotietä myöten. Järvi on asumaton.

Veden laatu

Korpijärven vedenlaatua on tutkittu vuonna 1995. Silloin järven pintavesi oli kirkasta ja väriltään ruskeaa humuspitoista vettä. Humuspitoisuus oli laskenut veden happamuusasteen esimerkiksi rapujen kannalta liian alhaiseksi. Veden ravinnetaso oli lievästi reheville järville ominainen. Koska veden happipitoisuus oli järven pohjakerroksissa alentunut, oli veteen liuennut lisää ravinteita. Sisäinen kuormitus oli kuitenkin vähäistä. Vedenlaatu oli tutkimusajankohtana tyydyttävän ja välttävän rajalla.

Natura 2000

Järven ympäristö on liitetty Natura 2000-ohjelmassa Kaakkurinjärvien alueeseen (tunnus: FI0333004). Järvi ei kuulu itse alueeseen, mutta Korpijärvensuo ja eteässä kohoava mäki.
Carlo Betocchi

Carlo Betocchi (1899–1986) oli italialainen runoilija. Betocchi oli 1900-luvun tärkein italiankielinen katolinen runoilija. Häneltä on suomennettu Vanhenemisen päiväkirja ja muita runoja. Diarietto invecchiando.
Digoksigeniini

Ominaisuudet, esiintyminen luonnossa ja käyttö

Huoneenlämpötilassa digoksigeniini on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee muun muassa metanoliin. Digoksigeniini on optisesti aktiivinen yhdiste ja sen ominaiskiertokyky metanoliliuoksessa on +27. Rakenteeltaan yhdiste kuuluu kardenolideihin. Digoksigeniiniä esiintyy muun muassa rohto- ja villasormustinkukkien glykosideissa esimerkiksi digoksiinissa ja lanatosidi C:ssä ja muissa lanatosideissa.
Digoksigeniini on niin kutsuttu hapteeni, eli esimerkiksi ihmisen elimistö reagoi siihen ainoastaan silloin kuin se on muodostanut kompleksin suuremman molekyylin esimerkiksi hiilihydraatin, proteiinin tai nukleotidien kanssa. Tällöin spefisfiset vasta-aineet tunnistavat digoksigeniinikonjugaatin. Digoksigeniinin konjugaatteja ja vasta-aineita, joihin on liitetty esimerkiksi kemiluminoiva väriaine, käytetään biokemiallisissa tutkimuksissa.
Meteoriparvi

Meteoriparvella tarkoitetaan Maan ilmakehään tulevia meteoreja, jotka tulevat tietystä taivaan suunnasta tiettyinä päivinä vuodesta. Meteoriparvet ovat yleensä törmäyksissä hajonneiden isompien kappaleiden tai ohi kulkeneen komeetan jäännöksiä. Usein nämä jäännökset kulkevat samaa rataa kuin komeetta aiemmin. Maapallon kohdatessa tämän radan sille jääneet hiukkaset törmäävät Maan ilmakehään. Siihen osuminen aiheuttaa valoilmiön, ja ne näkyvät maassa tähdenlentoina. 
Vaikka meteoriparveen kuuluvat meteorit näkyvätkin ympäri taivasta, perspektiivistä johtuen ne näyttävät tulevan säteittäisesti jostakin tietystä taivaan kohdasta. Tätä kohtaa kutsutaan parven radiantiksi. Meteoriparvet nimetään joko sen tähdistön mukaan, jonka alueella radiantti sijaitsee (esimerkiksi Perseidit ja Perseuksen tähdistö), tai meteoriparven aiheuttaneen komeetan mukaan. 
Merkittäviä meteoriparvia tunnetaan parisenkymmentä. Näiden parvien maksimin aikaan nähdään 5–100 tähdenlentoa tunnissa. Jotkin parvet saattavat aiheuttaa niin sanottuja meteorimyrskyjä, jolloin aktiivisuus voi nousta tuhansiin tähdenlentoihin tunnissa.
FS Bretagne (1913)

Palvelus

Aluksen astuttua sisaralustensa kanssa palvelukseen alkuvuodesta 1916 se liitettiin 1. taistelulaivalaivueen ensimmäiseen viirikköön, jossa alus palveli koko sodan ajan. Alus oli vuoden 1916 lopulla viirikön mukana Adrianmerellä tukikohtanaan Argostoli ja Korfu. Sen tehtävänä oli suojata itäisen armeijan sivustaa ja valvoa Kreikan tilannetta. Sodan lopulla aluksen miehistöstä siirrettiin osa Välimerelle sijoitetuille sukellusveneidentorjunta-aluksille ja alus makasikin sodan lopun Korfulla ankkurissa. Alus palasi Touloniin marraskuussa 1918.
Kesäkuussa 1921 alus määrättiin Provencen kanssa Le Havreen laivastokatselmukseen, mistä ne palasivat syyskuussa Touloniin. Taloudellisten syiden vuoksi taistelulaivojen lukumäärä tiputettiin vuonna 1922 neljään, jolloin lippulaivana oli Bretagne ja muina aluksina Paris, France ja Jean Bart. Alus oli normaalissa rauhan ajan palveluksessa Välimerellä, kunnes se siirrettiin vuonna 1934 Atlantille 2. taistelulaivalaivueeseen. Alus osallistui sotaharjoituksiin Azoreilla, Madeiralla ja Marokossa.
Alus kiersi 1936 Provencen kanssa Afrikan, mutta elokuussa alukset määrättiin valvomaan aseidenvientikieltoa Espanjan rannikolle. Valvontatehtävissä alus oli huhtikuuhun 1937.
Toisen maailmansodan puhjetessa alus palveli edelleen 2. taistelulaivalaivueessa, mutta Atlantin laivasto oli muuttunut Avomerilaivastoksi. Alus palveli laivueen mukana läntisellä Välimerellä, mutta se ei osallistunut sotatoimiin Italian ollessa sodan ulkopuolella. Alus siirrettiin 2. joulukuuta 1939 telakalle, mistä se palasi 3. maaliskuuta 1940.
Alus määrättiin Touloniin osaksi Force X:ää, jonka mukana se lähti 10. maaliskuuta Mers-el-Kebirin kautta Halifaxiin lastinaan maan kultavarannot. Se lähti paluumatkalle 29. maaliskuuta lentokoneita Ranskaan kuljettavan saattueen mukana. Alus saapui 10. huhtikuuta Touloniin, jolloin se määrättiin liittymään vara-amiraali Godfroyn Force X:ään Oranissa, jonne se saapui 18. huhtikuuta. Force X määrättiin Aleksandriaan, jonne se saapui 3. toukokuuta.
Ranskan Amiraliteetti määräsi 19. toukokuuta Bretagnen ja Lorrainen Bizerteen suojanaan Tigre ja Lynx. Alusten tuli muodostaa vara-amiraali Gensoulin alaisuudessa nopea taisteluosasto (ransk. Force du Raid). Alukset lähtivät 20. toukokuuta Aleksandriasta ja ne saapuivat 27. toukokuuta Mers-el-Kebiriin, jossa ne olivat edelleen 3. heinäkuuta Britannian kuninkaallisen laivaston iskiessä satamaan operaatio Catapultissa.
Bretagneen osui ainakin neljä 15 tuuman kranaattia, jotka aiheuttivat aluksen tuhoutumisen räjähtämällä. Aluksella sai surmansa lähes tuhat ranskalaista merisotilasta. Aluksen nosto aloitettiin, mutta Pohjois-Afrikan sotatoimet keskeyttivät työn. Hylky nostettiin vasta vuonna 1952, minkä jälkeen se romutettiin.
Ultramikrotomi

Ultramikrotomi on laite, jolla leikataan ohuita leikkeitä näytteestä elektronimikroskooppikuvia varten. Se on mikrotomia vastaava laite, mutta sitä käytetään vain läpäisyelektronimikroskopiassa. Sillä on mahdollista leikata jopa 80nm ohuita leikkeitä.
Vääräjärvi (Ruovesi, Joensuu)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 13,8 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Mutiojan valuma-alueeseen (35.413) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,8 metriä mpy.
Soinniton faryngaalinen frikatiivi

Soinniton faryngaalinen frikatiivi, kansanomaisesti kurkku-h, on konsonanttiäänne. Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa sen merkkinä on [ħ]. Äänne esiintyy muun muassa arabian ja heprean kielissä; hepreassa se voidaan ääntää myös jiddišin tapaan velaarisena.

Ääntäminen

Soinnillinen velaarinen frikatiivi äännetään nielussa (lat. farynx). Sinne muodostetaan kapeikko, jonka kautta kulkeva ilmavirta aiheuttaa hankaushälyä. Äänihuulet eivät värähtele äänteen tuottamisen aikana.
Ontologia (tietojenkäsittelytiede)

Ontologia on tietojenkäsittelytieteissä, erityisesti tietämykseen liittyvässä tutkimuksessa ja kehitystyössä, kuvaus tarkasteltavan sovellusalueen käsitteistä ja käsitteiden välisistä suhteista. Kun filosofinen ontologia on olemisen kategorioita tutkiva tiede, rajautuu ontologia tietojenkäsittelytieteissä tietämysrakenteeksi, siis artefaktiksi, joka mallintaa valittua sovellusaluetta. Tietojenkäsittelytieteiden ja filosofian ontologioita yhdistää toisiinsa niiden koostuminen entiteeteistä, ideoista tai tapahtumista sekä niiden ominaisuuksista ja yhteyksistä tietyn kategorioiden järjestelmän määrittäminä.
On huomattavaa, että tietojenkäsittelytieteessä ontologialta vaaditaan harvoin universaalia totuutta vaan ontologia on yleensä tapauskohtainen ja käytännölliset tarpeet ohjaavat ontologiaan valittavia käsitteitä ja käsitesuhteita. Ontologioita käytetään tietokoneohjelmissa, joissa tarvitaan sovellusalueen yleistietämystä. Ontologioilla on merkittävä rooli myös ns. semanttisessa webissä, jossa ne nähdään tietokoneohjelmien keskinäisen kommunikoinnin ja sisällön analysoinnin mahdollistavina konesanastoina.

Esimerkkejä

Yleinen suomalainen ontologia (YSO) perustuu yleiseen suomalaiseen asiasanastoon (YSA). YSO on noin 30000 yleiskäsitteen joukko, joka on järjestetty siten, että ontologiassa oleva käsite on yhteydessä rinnakkais-, ylä- ja alakäsitteisiinsä. Esimerkiksi YSO-käsitteen historia yläkäsite on tieteet (erikoisalat), rinnakkaiskäsitteitä mm. kielihistoria, historiikit ja esihistoria ja alakäsitteitä mm. luonnonhistoria, kirkkohistoria, taidehistoria ja sotahistoria.
Tykkivene Karjala

Suunnittelu ja rakentaminen

Turunmaa-luokan alusten suunnittelu alkoi vuonna 1963, jolloin suunnittelijat loivat viisi eri runkotyyppiä ja 35 konevaihtoehtoa. Karjala tilattiin 18. helmikuuta 1965 Wärtsilän telakalta Helsingistä. Sen köli laskettiin maaliskuussa 1967, ja se laskettiin vesille 16. elokuuta 1967. Alus valmistui 21. lokakuuta 1968, ja se luovutettiin vielä samana vuonna merivoimille, joka otti sen palvelukseensa vuonna 1969.
Teräsrunkoinen alus painoi luovutushetkellä 700 tonnia, mutta painoa kertyi erilaisten päivitysten yhteydessä 100 tonnia lisää. Sen kansirakenteet ovat alumiinia ja tärkeimmät osat on suojattu panssarilevyin. Koneratkaisuna on yhdistelty turbiini- ja dieseljärjestelmä. Dieselmoottorilla voitiin ajaa 5 000 meripeninkulmaa ilman polttoainetäydennystä. Nopeus oli yli 35 solmua, ja huippunopeudeksi oli kirjattu 37,3 solmua. Tähän vauhtiin tarvittiin kaikki moottorien tehot eli 24 000 hevosvoimaa.

Palveluskäyttö

Alus liitettiin vuonna 1969 palvelukseen otettaessa Upinniemeen sijoitettuun Saaristomeren meripuolustusalueenn vartiolaivueeseen. Aluksen keulakannen 120 millimetrin tykin putki räjähti vastaanottoammunnoissa kesällä 1970, jolloin tykillä olleet loukkaantuivat lievästi. Alus siirrettiin vuonna 1979 Pansioon tykkilaivueeseen, josta se siirrettiin edelleen vuonna 1987 ohjuslaivueen, nykyinen 6. Ohjuslaivue, johtoalukseksi. 
Karjala kävi monilla laivastovierailuilla Itämeren ja Pohjanmeren satamissa, kaukaisimmalla purjehduksellaan Norjassa, missä se vuonna 1982 osallistui Norjan kuninkaan Olavi V:n kuninkuuden 25-vuotisjuhlallisuuksiin. 
Alus peruskorjattiin vuosina 1985–1986. Se poistettiin käytöstä 2001 aseistukseltaan vanhentuneena sekä liian suuren miehistön vaativana, ja alus hinattiin 2002 Pansiosta Forum Marinumiin museolaivaksi Aurajoen varrelle.
Alus matkasi Merivoimissa yhteensä 257 306 meripeninkulmaa, sen koneita käytettiin 22 051 tuntia, ja polttoainetta kului noin 24 miljoonaa litraa. Sillä koulutettiin yli 2 000 varusmiestä, minä aikana aluksella palveli seitsemän konepäällikköä ja 31 päällikköä, joista pisimpään komentajakapteeni Dan Wilen ja viimeisinä komentajakapteeni Raimo Pyysalo ja kapteeniluutnantti Keijo Karila.
Lusikka

Lusikka on ruokailuväline, jossa on varsi ja maljamainen pesäosa. Nykyiset lusikat valmistetaan yleisimmin ruostumattomasta teräksestä. Lusikoita tehdään myös muun muassa hopeasta, puusta ja muovista.

Historia

Vanhimmat lusikat ovat varmaaan kivikaudelta, eli noin 4000-luvulta. Siitä tosin emme voi olla varmoja, onko tulevaisuudessa tulossa uusi kivikausi. Nykyäänkin on olemassa luolamiesmäisiä ihmisiä jotka jättävät kaiken huonoon kuntoon mihin koskevat. Paremmin heidät tunnetaan ihmisperseinä. Vanhimmat tunnetut lusikat on tehty puusta, mutta ensimmäiset lusikat on saatettu tehdä tuohesta. Löydetyt lusikat oli tehty hakkaamalla kiveä puuta vasten ja hiomalla hiekkaa ja vettä aihiota vasten. Tällaisia lusikoita on löydetty kolme. Ne on tehty sembramännystä, ja niiden varsiin on kaiverrettu eläinten päitä. Muodoltaan ne poikkeavat paljon nykylusikoista: niissä on lyhyt varsi ja iso, kämmentä jäljittelevä syvennys. Tällaisia lusikoita käytettiiän koko kädellä.
Suomalaisten otaksutaan siirtyneen käsin syömisestä lusikan käyttöön ensimmäisen vuosituhannen vaihteen jälkeen. Uusi ruokailutapa omaksuttiin ensin Turun seudulla, josta se vähitellen levisi muualle maahan. Vanhin säilynyt lusikka on 1200-luvulta.
Myös luuta ja sarvea on käytetty valmistusmateriaalina.

Lusikka mittana

Lusikkaa käytetään myös mittana ruoanlaitossa. Yksi ruokalusikallinen (rkl) vastaa kolmea teelusikallista (tl). Teelusikan koko on 5 millilitraa (ml) ja ruokalusikan 15 ml. Näin ollen 20 tl on sama kuin 1 desilitra (dl).

Kummilusikka

Kummit voivat antaa kummilapselleen ristiäislahjaksi kummilusikan. Tyypillisesti kummilusikka on hopeinen ja koristeellinen. Kummilusikkaan voidaan kaivertaa esimerkiksi lapsen syntymäaika ja paino.
Opetussuunnitelman perusteet

Opetussuunnitelman perusteet ovat Suomen perus- ja lukio-opetuksessa opetushallituksen laatima kansallinen normi, jonka mukaan jokaisen opetuksen järjestäjän on laadittava opetussuunnitelma.
Opetussuunnitelman perusteet perustuvat perusopetuslakiin ja muuhun lainsäädäntöön. Koulutuksen järjestäjien on noudatettava opetussuunnitelman perusteita. Niissä määrätään opetussuunnitelman sisällöstä, opetettavien oppiaineiden tavoitteista ja keskeisistä sisällöistä, opiskelun tuen järjestämisestä, maahanmuuttajataustaisten oppilaiden opetuksesta sekä oppilasarvioinnista ja todistuksista. Oppilasarviointia varten on määritelty hyvän osaamisen kuvaukset ja annettu päättöarvioinnin kriteerit.
Peruskoulun alkuvaiheessa ei ollut opetussuunnitelman perusteita, vaan koko Suomessa käytettiin valtakunnallista opetussuunnitelmaa nimeltään Peruskoulun opetussuunnitelma, POPS. Ensimmäiset peruskoulun opetussuunnitelman perusteet laadittiin vuonna 1985. Tästä alkaen perusteet on uudistettu kymmenen vuoden välein: Peruskoulun opetussuunnitelman perusteet 1994, Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2004 ja Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2014.

Opetussuunnitelman perusteet 2014

Opetushallitus antoi vuoden 2014 lopulla perusteet, joiden pohjalta otetaan vuonna 2016 käyttöön perusopetuksen uusi opetussuunnitelma. Perusteissa korostetaan oppilaan aktiivista roolia, vuorovaikutustaitoja ja laaja-alaista osaamista. Asiakirjaan on kirjattu tulevaisuudessa tarvittavia laaja-alaisia taitoja, kuten kulttuurinen osaaminen, ajattelu ja oppiminen, opiskelu- ja työelämässä tarvittava osaaminen sekä monilukutaito, jolla tarkoitetaan kykyä erilaisten tekstien tulkintaan ja tuottamiseen, taitoa toimia tekstien kanssa monissa tilanteissa ja erilaisissa tehtävissä. Monilukutaito on kykyä hankkia, muokata, tuottaa, esittää ja arvioida tietoja eri muodoissa ja erilaisten välineiden avulla. Monilukutaidon tarkoittamaan teksti-käsitteeseen sisältyy monenlaisia viestejä, kuten liikennemerkki, kartta, musiikkivideo, matemaattinen todistus ja romaani.
Juudan kuningaskunta

Juudan kuningaskunta (myös lyhyemmin Juuda) sijaitsi noin vuosien 920 eaa. ja 597 eaa. välillä Palestiinan eteläosassa Juudean eli Juudan historiallisella alueella. Nimensä kuningaskunta sai Juudan heimosta; Raamatun mukaan sen alue koostui Juudan ja Benjaminin heimojen asuma-alueista. Juudan kuningaskunta oli Israelin kuningaskunnan ohella toinen pääosin juutalaista uskontoa noudattanut valtakunta.
Raamatun kertomuksen mukaan Juudan kuningaskunta syntyi, kun yhtenäisen Israelin kuningas Salomon kuoleman (926–922 eaa.) jälkeen Jerobeam I sai pohjois- ja keskiosat valtakuntaa alaisuuteensa ja Salomon poika Rehabeam jäi hallitsemaan vain eteläistä osaa eli Juudaa, jonka pääkaupunki oli Jerusalem. Traditionaalisen kronologian mukaan ajoitettu arkeologinen todistusaineisto ei kuitenkaan kerro yhteisestä israelilaisesta valtakunnasta ennen Jerobeamin aikaa.
Juuda oli kuivempaa ja karumpaa aluetta kuin Israel, joten sen asukasmäärä oli huomattavasti pienempi ja se oli Israelia heikompi. Toisaalta alue oli vuoristoisena ylänkönä paremmin suojassa valloittajilta kuin Israel, ja niinpä Juuda jäi pitempään nauttimaan itsenäisyydestä tai jonkinasteisesta autonomiasta. 
Juudan kuningaskunta tuhoutui, kun Nebukadressar II valloitti Jerusalemin vuonna 597 eaa. ja pakkosiirsi sen väestön yläluokan ja käsityöläiset Babyloniaan. Myöhemmin Persian kuningas Kyyros II Suuri kuitenkin salli heidän palata Juudaan. Persialaisvallan aikana Juuda sai tietynasteisen itsehallinnon.
Gustave (krokotiili)

Kuvaus

Gustaven tarkkaa pituutta tai painoa ei tiedetä. Vuonna 2002 todettiin, että se saattaa olla helposti yli 6 metriä pitkä ja painaa yli tuhat kiloa. Gustavea on väitetty jopa yli 7,5 metriä pitkäksi. Tällöin se olisi suurin koskaan elänyt krokotiili. Ensin se arvioitiin mahtavan kokonsa perusteella iältään vähintään satavuotiaaksi, mutta Gustaven avatessa kitansa sillä oli kaikki hampaat tallella. Liki satavuotiaan krokotiilin pitäisi olla "miltei hampaaton", joten Gustave arvioitiin noin 60-vuotiaaksi, ja täten se kasvaa yhä.
Gustavella on kehossaan kolme luodinjälkeä. Näiden jälkien alkuperää ei tiedetä. Gustavea tutkineet tiedemiehet ja herpetologit väittävät, että sen epätavallinen koko estää sitä metsästämästä lajilleen normaaleja saaliita, kuten seeproja ja antilooppeja, joten se sen sijaan saalistaa ihmisiä ja jopa virtahepoja, joita krokotiilit yleensä karttavat. Gustaven sanotaan usein jättävän ihmisuhrinsa syömättä, ihan kuin se tappaisi huvikseen. Tämä saattaa selittyä sillä, että krokotiilit pystyvät olemaan kuukausia syömättä, joten syötävän saaliin valinnassa on valinnanvaraa.
Ritva Arvelo

Elämä ja ura

Arvelo osallistui Suomen teatterikoulun ensimmäiselle kurssille vuonna 1943 ja valmistui myös romaanisen filologian maisteriksi Helsingin yliopistosta. 1940-luvulla hän toimi tanssijana Maggie Gripenbergin kansainvälisiä palkintoja saaneessa valioryhmässä ja työskenteli helsinkiläisten muotisalonkien mannekiinina.  
Arvelo näytteli Kansallisteatterissa sekä teki useita ansiokkaita rooleja elokuvissa, kuten Radio tekee murron (1951) ja sen jatko-osassa Radio tulee hulluksi (1952) sekä Suopursu kukkii (1947), Kilroy sen teki (1948), Kultamitalivaimo (1947) ja Kesäkapina (1970). Hän toimi myös ohjaajana Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatterissa ja Intimiteatterissa, oli perustamassa yhdessä Raija Riikkalan kanssa 1961 Praesens-tanssiryhmää ja toimi sen johdossa. Vuonna 1968 Arvelo julkaisi pamfletin Teatterimme umpihaude (Kansankulttuuri 1968). Hänen ohjaustöitään Kansanteatterissa olivat moderni eurooppalainen draama sekä suomennetut versiot amerikkalaisesta musikaalista. Lisäksi hän suomensi ranskalaisia näytelmiä.
1980-luvulla Arvelo jatkoi näyttelemistä muun muassa Anssi Mänttärin elokuvissa Rakkauselokuva (1984) ja Näkemiin, hyvästi (1986). Hänellä oli myös pieni rooli Lauri Törhösen elokuvassa Palava enkeli (1984). Henkilökohtaisista syistä hän vetäytyi viihdealalta ja julkisuudesta kokonaan 1980-luvun puolivälissä.

Neljäs naiselokuvaohjaaja

Vuonna 1961 Arvelo ohjasi Maria Jotuniin samannimiseen näytelmään perustuvan elokuvan Kultainen vasikka ja oli näin neljäs Suomen elokuvahistorian naiselokuvaohjaaja. Edelliset olivat olleet Glory Leppänen (Onnenpotku, 1936), Ansa Ikonen (Nainen on valttia, 1944) ja Kyllikki Forssell (Kolmiapila, 1953). Kullakin ohjaajalla, kuten Arvelollakin, elokuva jäi heidän ainoaksi ohjauksekseen. Kultainen vasikka on hyvin aikaa kestänyt tragikoominen tarina keinottelusta ja rahanhimosta. Tapahtumat sijoittuvat ensimmäisen maailmansodan aikaiseen Suomeen.

Käsikirjoittaja

Arvelo toimi myös käsikirjoittajana Matti Kassilan elokuvissa Syntipukki (1957) ja Kuriton sukupolvi (1957), jossa hän vastasi elokuvan dialogista. Hän käsikirjoitti myös ohjaamansa Kultainen vasikka -elokuvan. Matti Kassilan muistelmateoksen Mustaa ja valkoista mukaan hän kirjoitti 1940-luvun lopulla Arvelon kanssa yhdessä Heppu-nimisen käsikirjoituksen. Elokuvaa ei kuitenkaan toteutettu.

Yksityiselämä

Arvelo oli naimisissa ensin näyttelijä Matti Oraviston ja myöhemmin näyttelijä Heikki Savolaisen kanssa. Hänellä oli liitosta Oraviston kanssa kaksi lasta: Meri (12.4.1949–19.8.1980) ja Hannu (s. 1951). Meri Oravisto näytteli elokuvassa Pilvilinna vuonna 1970. 
Ritva Arvelon isä oli varatuomari Armas Pietari Arvelo (ent. Achrén, 1886–1966), joka toimi vankeinhoitolaitoksen ylijohtajana vuosina 1920–1945. Äiti Lempi Arvelo oli teatterin ystävä.
Suomalainen korruptio

Suomalainen korruptio on toimittaja Arvo Tuomisen dokumenttielokuva, jossa hän käsitteli Suomen poliittiseen järjestelmään pesiytynyttä korruptiota eli lahjontaa. Tuomisen mukaan Suomessa on mahdollista ostaa itselleen kansanedustaja, joka ajaa maksajansa etuja. Dokumenttielokuva käynnisti Suomen vaalirahoitusskandaalin, jota pääministeri Matti Vanhanen luonnehti "vakavaksi poliittiseksi kriisiksi". Oppositio vaati eduskunnan hajottamista ja uusia vaaleja.