Praha

Maantiede ja väestö

Prahan sijainti on 50°05′ pohjoista leveyttä ja 14°26′ itäistä pituutta. Keskimääräinen korkeus merenpinnasta on 235 metriä.
Suurin osa kaupungista sijaitsee Vltavan laaksossa. Lisäksi Praha on levittäytynyt jokilaaksoa ympäröiville kukkuloille, joita ovat Letná, Vítkov, Opyš, Vìtrov, Skalka, Emauzy, Vyšehrad, Karlov ja Petřín, joka on näistä korkein. Vltava virtaa pituudestaan 23 kilometriä kaupungin halki. Sen keskisyvyys tällä osuudella on 2,75 metriä ja suurin syvyys 10,5 metriä.
Vuoden lämpimimmät kuukaudet ovat heinäkuu ja elokuu, jolloin päivän keskimääräinen ylin lämpötila on noin 23 astetta. Ne ovat myös vuoden sateisimmat kuukaudet, vaikka sadetta saadaan melko tasaisesti ympäri vuoden. Kylmin kuukausi on tammikuu, keskimääräinen alin lämpötila −5,4 astetta.
Tšekkiläisistä yli kymmenesosa, noin 1,2 miljoonaa, asuu pääkaupungissa, lähinnä kantakaupungin ulkopuolisissa lähiöissä. Historiallisessa keskustassa asuu noin 40 000 ihmistä.
Praha on jaettu 57 kaupunginosaan ja 22 hallintopiiriin, jotka käsittävät yhden tai muutamia kaupunginosia. Hallintopiirit on numeroitu keskustasta alkaen.

Historia

Praha perustettiin 800-luvun jälkipuolella, ja siitä tuli pian Böömin kuninkaiden asuinpaikka. Vltavajoen varrella on ollut asutusta noin vuodesta 500 eaa., jolloin sinne asettui kelttiläisiä heimoja. Heidän jälkeensä alueelle tuli germaaneja ja sitten slaaveja. Noin vuonna 800 aluetta nousi hallitsemaan Přemyslidien-suku, tarun mukaan prinsessa Libušen perustamana. He rakensivat alueelle kaksi linnoitusta: toisen nykyisen Prahan linnan kohdalle, toisen vähän matkan päähän Vyšehradiin. Näiden linnoitusten suojissa saattoivat saksalaiset ja juutalaiset kauppiaat ja käsityöläiset harjoittaa ammattiaan.
Kaupunki kukoisti erityisesti 1300-luvulla Kaarle IV:n hallintokaudella. Hän asettui Prahaan ja ryhtyi tositoimiin tehdäkseen siitä Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan pääkaupunkina Euroopan mahtavimman kaupungin. Hän rakennutti muun muassa Uudenkaupungin (Nové Město), Kaarlensillan ja Kaarlen yliopiston (Univerzita Karlova v Praze). Pian tämän jälkeen kaupunki kärsi kuitenkin kovin ja tuhoutui osittain hussilaissodassa, uskonpuhdistaja Jan Husin seuraajien ja katolisten ristiretkeläisten välisessä kiistassa. Hus oli tšekkiläinen pappi ja Prahan Kaarlen yliopiston rehtori 1400-luvun alussa. Hänet poltettiin roviolla vuonna 1415.
1500-luvun lopusta alkaen Prahan hallitsijoita olivat Habsburgit. He tukivat erityisesti taiteita ja toivat renessanssin aatteet kaupunkiin. Tällöin rakennettiin myös monet kaupungin palatseista ja kirkoista. Aika oli kuitenkin poliittisesti levotonta. Kolmikymmenvuotisessa sodassa suuri osa Prahaan kootuista taideaarteista ryöstettiin.
Neljä itsenäistä kaupunkia eli Hradčany, Malá Strana (Pieni puoli), Staré Město (Vanhakaupunki) ja Nové Město (Uusikaupunki) yhdistettiin Prahan kaupungiksi vuonna 1784. Myöhemmin siihen liitettiin Josefov (1850) ja Vyšehrad (1883) ja vuonna 1922 vielä 37 kuntaa, mikä nosti kaupungin väkimäärän 676 000:een. 1800-luku oli tšekkiläisten kansallisuusaatteen aikaa. Prahaa kunnostettiin, julkinen liikenne kehittyi ja kaupunki kasvoi.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen muodostetun Tšekkoslovakian valtion pääkaupungiksi tuli itseoikeutetusti Praha. Saksa miehitti Tšekkoslovakian ennen toista maailmansotaa, ja Praha pysyi miehitettynä vuodet 1939–1945. Kaupunki säästyi kuitenkin pahoilta vaurioilta, vaikka siellä käytiin taisteluja. Suurimmat tappiot koki Prahan juutalaisyhteisö. Vuonna 1939 kaupungissa asui noin 120 000 juutalaista, joista kymmenettuhannet kuolivat vainoissa.
Toisen maailmansodan jälkeen, kun Tšekkoslovakia oli siirtynyt kommunistihallinnon alaisuuteen, Praha oli pääkaupunkina poliittisten tapahtumien keskipiste. Siellä tapahtui muun muassa vuoden 1968 kansannousu, Prahan kevät, jonka Neuvostoliitto kukisti kovin ottein. Niin sanottu samettivallankumous vuonna 1989 merkitsi sosialistisen kauden loppua. Prahasta tuli Tšekkoslovakian rauhanomaisen jakautumisen jälkeen Tšekin tasavallan pääkaupunki.
Vuonna 2002 Praha kärsi vakavista tulvista, ja osa kaupungista oli evakuoitava. Tulva aiheutti paljon vahinkoa, mutta tärkeimmät turistikohteet pelastuivat.
Vuonna 2007 Prahassa protestoitiin, kun hallitus oli sopinut, että Yhdysvallat saa rakentaa ohjustukikohdan Prahan lähistölle. Vuonna 2010 suuria mielenosoituksia aiheuttivat hallituksen menoleikkaukset.

Liikenne- ja kulkuyhteydet

Praha on Euroopan liikenteen solmukohtia. Tärkeimmät rautatieasemat ovat Hlavní nádraži (Päärautatieasema), Holešovice, Smíchov ja Masarykovo nádraží. Kaupungissa on myös jokisatama. Prahassa sijaitsee Václav Havelin kansainvälinen lentoasema, joka on yksi entisen Itä-Euroopan suurimmista lentokentistä ja vuonna 2018 sen kautta kulki noin 18 miljoonaa matkustajaa. Prahan lentokentälle on varsin kattavasti lentoyhteyksiä joka puolelta Eurooppaa.
Prahan julkinen liikenne koostuu kolmesta metrolinjasta A, B ja C sekä raitiovaunu- ja bussilinjoista. Myös paikallisjunaliikenne on säännöllistä.