google/wiki40b huggingface dataset:
Amatööriliiga (vakoilu)

Amatööriliiga oli Suomessa jatkosodan alussa Englannille tietoja luovuttanut vakoilurengas, jonka yhteyshenkilönä toimi Eileen Daggetti. Margot af Enehjelm ja Mac Stjernschantz tuomittiin vuonna 1942 vakoilusta 10 ja 12 vuoden kuritushuonerangaistukseen. Af Enehjelm vapautui 23. syyskuuta 1944 ja Stjernschantz 1. lokakuuta 1944.
Leslie Howard

Leslie Howard (oik. Leslie Howard Steiner, 3. huhtikuuta 1893 Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta – 1. kesäkuuta 1943 Biskajanlahti) oli brittiläinen näyttelijä. Howardin ehkä tunnetuin roolityö oli elokuvassa Tuulen viemää (1939) Ashley Wilkesinä. 
Howard työskenteli pankissa, kunnes ensimmäinen maailmansota ja sen aiheuttama šokki johtivat hänet valitsemaan näyttelijän ammatin terapeuttisista syistä. Hänet tunnettiin brittinäyttämöillä ”täydellisenä engelsmannina”: hoikkana, pitkänä ja älykkäänä miehenä, johon naiset rakastuivat helposti. Tämä tulee esiin myös hänen roolissaan Robin Hoodiin verrattavana oikeudenpuolustajana, Sir Percy Blakenynä, elokuvassa Punainen neilikka (1934).
Toinen maailmansota koitui näyttelijän kuolemaksi, kun saksalaiset ampuivat alas häntä kuljettaneen lentokoneen Biskajanlahdella.
Gibraltar College of Further Education

Gibraltar College of Further Education on Gibraltarilla toimiva oppilaitos, joka on tarkoitettu yli 16-vuotiaille opiskelijoille. Siellä on sekä kokoaikaista opiskelua että täydennyskoulutuskursseja jo työelämään siirtyneille.
Koulun edeltäjä oli vuonna 1948 Gibraltarin telakalle perustettu tekninen koulu. Britannian 1960-luvun suuren ammattikoulu-uudistuksen yhteydessä sen nimi ja kurssitarjonta muuttuivat, ja siitä tuli Gibraltar & Dockyard Technical College. Koulun rahoituksesta vastasivat vuoteen 1985 asti Gibraltarin hallitus ja Britannian puolustusministeriö yhdessä. 1980-luvun kuluessa koulun opettajakunta ja rahoitus siirtyivät kokonaan gibraltarilaisten huoleksi, ja samalla nimi muuttui nykyiseen muotoonsa. Nykyisin koulussa voi suorittaa myös GSCE-tutkinnon (General Certificate of Secondary Education).
Kokoaikaisilla kursseilla voi opiskella informaatioteknologiaa, kauppa- ja rahoitusalaa ja rakennusalaa yksi- ja kaksivuotisilla opintolinjoilla.
Parkkila (Muolaa)

Parkkila (ven. (Suomessa) Паркино, Parkino, v:sta 1948 (Venäjällä) Подгоре, Podgorje) on entinen Suomen kylä Karjalankannaksella Neuvostoliitolle luovutetulla alueella. Suomelle kuuluessaan Parkkila kuului Kyyrölän kuntaan vuoteen 1934 asti ja tämän jälkeen Muolaan kuntaan. Nykyisin kylässä ei ole asutusta.

Kyläkuva

Parkkila sijaitsi Muolaan kunnan keskiosassa Yskjärven länsipuolella ja se oli eteläisin entisen Kyyrölän kunnan kylistä. Kylästä oli matkaa Kyyrölän kirkonkylään noin neljä kilometriä ja Muolaan kirkonkylään noin seitsemän kilometriä. Parkkilan naapurikyliä olivat pohjoisessa Kyyrölä, idässä ja etelässä Sormula sekä lännessä Lavola ja Vihola. Parkkilan halki kulki Viipurista Kivennavalle johtanut kantatie 63, josta kylän keskustan pohjoispuolella erkani kylätie itään Yskjärven etelärannan kyliin: Sormulaan ja Harvolaan. Lisäksi kylän keskustan eteläpuolelta erkani maantie länteen Perkjärven asemalle ja edelleen Kuolemajärven puolelle. Kyläkeskustan itäpuolella virtasi Yskjoki. Vuonna 1936 Sudenojan pinta-ala oli 3,29 neliökilometriä, josta oli peltoa 108 hehtaaria, niittyä kolme hehtaaria ja metsää 218 hehtaaria. Kylä rajoittui idässä Yskjärveen ja kylän länsiosassa oli pieni Parkkilanlampi, joka laski Muolaanjärveen.
Parkkilan väestö oli lähes kokonaan venäläisiä, joiden esi-isät oli siirretty alueelle 1700-luvulla. Kyläkeskus sijaitsi mäellä kantatie 63 varrella ja sen talot olivat perinteisen venäläisen maalaiskylän tavoin vierivieressä maantien molemmin puolin, päädyt tielle päin. Talojen takana olevat pellot laskeutuivat luoteeseen Parkkilanlampea kohti. Kylän mäeltä oli avara näköala läheiselle Yskjärvelle ja Parkkilanlammen yli aina Muolaanjärvelle asti. Osa kylän taloista sijaitsi myös Sormulaan vievän kylätien varressa. Kylässä oli koulu, Kannaksen Osuusliikkeen myymälä ja Lukianoffin kauppa. Kylän venäläiset asukkaat olivat ortodokseja ja kuuluivat Kyyrölän seurakuntaan.
Parkkilan kylä muodosti oman koulupiirinsä, jossa toimi supistettu kansakoulu. Kylän koulu tuhoutui talvisodassa. Jatkosodan aikana kylän koulua ei rakennettu uudelleen, vaan koulupiiri lakkautettiin ja liitettiin Kyyrölään.

Sota-aika

Parkkilan väestö evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939. Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kyläläiset pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennuksen lisäksi päätettiin Kyyrölän jakokunnan kylissä, joihin Parkkila kuului, aloittaa tilusjärjestely, jonka avulla useisiin osiin ja palstoihin jakautuneet tilat saataisiin toimivimmiksi kokonaisuuksiksi. Tilusjärjestelyn yhteydessä Kangaspellon, Sudenojan ja Parkkilan kylät lakkautettiin ja liitettiin Kyyrölän kylään. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylän asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylä jäi taas Neuvostoliiton puolelle.
Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen, Etelä-Pirkanmaalle ja Hämeenlinnan seudulle, jossa Kyyrölän alueen kylien asukkaat asutettiin Hämeenlinnan kaupunkiin, Hämeenlinnan maalaiskuntaan ja Vanajan kuntaan.
Hautausapu

Hautausapu eli armovuodensäästö tarkoitti Suomessa kuolleen virkamiehen leskelle maksettavaa rahaa. Järjestelmä lakkautettiin 1920-luvulla.

Säännökset hautausavusta

Jokaiselta vakinaiseen valtionvirkaan nimitetyltä miespuoliselta virkamieheltä kannettiin hautausapua varten puolet yhden vuoden vakinaisesta palkasta.
Sellaiselta henkilöltä, joka ensimmäisen kerran tuli vakinaiseen virkaan, pidätettiin puolet palkan määrästä 12 ensimmäiseltä kuukaudelta. Jos virkaan nimitetyllä oli ennen sellainen virka, joka tuotti osallisuuden siviilivirkakunnan leski- ja orpokassaan, häneltä pidätettiin koko palkka kuuden ensimmäisen kuukauden ajalta, mutta hän sai takaisin sen armovuoden säästön, joka häneltä oli entisessä virassa pidätetty.
Sen puolen vuoden palkan, joka virkamieheltä oli armovuodensäästönä pidätetty, saivat virkamiehen kuoltua hänen leskensä ja perillisensä niin sanottuna hautausapuna leski- ja orpokassasta. Hakemus lähetettiin valtiovarainministeriölle. Armovuodensäästöä ei saanut ottaa kuolinpesän velkojen suoritukseksi.
Vuonna 1926 lakkautettiin asetuksella siviiliviraston leski- ja orpokassan oikeus kantaa armovuoden- eli hautausapusäästöä.
Tomaž Druml

Tomaž Druml (s. 28. maaliskuuta 1988) on itävaltalainen yhdistetyn hiihtäjä, joka edustaa SV Achomitz -seuraa.
Yhdistetyn maailmancupissa Druml kilpaili ensimmäisen kerran Lahdessa maaliskuussa 2006. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Seefeldin sprinttikilpailussa tammikuussa 2007 oltuaan 12:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Chaux-Neuven Gundersen-kilpailussa tammikuussa 2009 oltuaan yhdeksäs. Parhaimmillaan hän on sijoittunut kahdesti kahdeksanneksi; Almatyssa helmikuussa 2013. Joukkuekilpailussa hän on saavuttanut kolmannen sijan.
Nuorten MM-kilpailuissa Kranjissa vuonna 2006 Druml saavutti hopeaa Itävallan joukkueen mukana. Vuoden 2007 nuorten MM-kilpailuissa Tarvisiossa hän saavutti joukkueen mukana kultaa. Zakopanessa vuonna 2008 hän voitti kultaa sprintissä ja hopeaa sekä Gundersen-kilpailussa että joukkuekilpailussa.
Moran kivet

Moran kivet oli keskiaikainen kuninkaanvaalipaikka Ruotsissa. Se sijaitsi Vanhasta Uppsalasta noin viisi kilometriä kaakkoon. Kivistä yksi oli suuri, laakea ja  muut kehässä sen ympärillä. Keskuskivelle kohotettiin valittu kuningas vannomaan valansa. Kivistä on vielä muutamia jäljellä.
Moran kivien alkuperä on tuntematon. Snorri Sturlusonin kuvauksen mukaan siellä sijaitsi Upplannin ting. Ensimmäinen dokumentoidusti kivillä kruunattu kuningas oli Maunu Ladonlukko (1275). Kivet tuhoutuivat vuonna 1515 sodassa Tanskaa vastaan. Kustaa Vaasan ja Juhana III:n on kerrottu yrittäneen pystyttää kivet uudestaan, mutta ilman menestystä.

Moran kivet nykyisin

Muistomerkki sijaitsee Östunavägenin läheisyydessä, jonne pääsee joko Riksväg 77:n tai Länsvag 282:n kautta. Bussilla paikalle pääsee Knivstan rautatieasemalta. 
Vuonna 2007 rakennettaessa E4-tietä Ruotsin tielaitos teki moottoritien pohjoispuolelle levähdyspaikan nimellä "Mora stenar". Levähdyspaikalta on muutama sata metriä muistomerkille.
Aramean kieli

Historia

Aramealaiset asettuivat nykyisen Syyrian, Irakin ja Itä-Turkin alueelle n. 1100-luvulla eaa. 
900-luvulta eaa. alkaen Syyrian alueella omaksuttiin foinikialaiseen kirjaimistoon perustuva kirjoitusjärjestelmä ja ensimmäinen yhtenäinen aramean kirjakieli, jota käytettiin aramealaisissa kaupunkivaltioissa. Assyrian valtakunnan alistettua aramealaiset valtansa alle arameasta tuli Assyrian valtakunnan käyttämä virallinen kieli 740-luvulla eaa.
Persian valtakunnan hallitsija Dareios I julisti aramean valtakunnan läntisen osan viralliseksi kieleksi n. 500 eaa. Ajanlaskun alun tienoilla aramea oli myös juutalaisten yleisimmin puhuma kieli.
600-luvulta alkaen arabia syrjäytti aramean Lähi-idän valtakielenä.
Jacob Frese

Jacob Frese (1690 tai 1691 Viipuri – 31. elokuuta 1729 Tukholma, Ruotsi) oli suomalainen runoilija ja kanslisti. Frese siirtyi 20-vuotiaana sotaa pakoon Tukholmaan ja vietti lopun elämänsä Ruotsissa. Frese tunnettiin uskonnollisista ja luontoaiheisista runoistaan; hän oli myös merkittävä aforismien tekijä.
Vuonna 1715 Frese laati ja esitti juhlarunon kuningas Kaarle XII:n Turkista paluun kunniaksi ("Echo å Sweriges allmänne frögdeqväde").
Frese tuli ylioppilaaksi Turussa 1703 ja muutti 1711 Tukholmaan. Hän toimi kuninkaan kansliassa kanslistina.
Fresen runojen suomennosvalikoima on julkaistu teoksessa Suomen kansalliskirjallisuus VI (1931).
Primetime Emmy 2016

Voittajat ja ehdokkaat

Ehdokkaat julkistettiin 14. heinäkuuta 2016.
Geoffrey Oryema

Geoffrey Oryema (16. huhtikuuta 1953 − 22. kesäkuuta 2018) oli ugandalainen muusikko. Hän syntyi Sorotin kaupungissa Ugandassa, mutta muutti pian perheineen Kampalaan. Oryema pakeni Ranskaan Idi Aminin murhautettua hänen isänsä helmikuussa 1977. Oryeman ensimmäinen albumi, "Exile", julkaistiin vuonna 1989. Hänen uusin albuminsa on vuonna 2004 ilmestynyt "Words".
Tuonensiipi

Koko ja ulkonäkö

Etusiivet ovat varsin pitkänomaiset ja kärjestään pyöristyneet. Pohjaväri on mustanruskea tai -harmaa ja siiven poikki kulkee ohuiden, kellanvalkeiden juovien rivi. Osa juovista kuitenkin sulautuu yhteen siiven keskiosassa. Takasiivet ovat kapeatyviset, tyvestä ja etuosasta väritykseltään etusiipien kaltaiset, mutta siiven kärkiosassa on laaja punainen alue, jonka kohdalla kulkee mustalla pohjalla harmahtavien, valkoteräisten silmätäplien rivi. Aivan siiven reunassa on oransseja täpliä ja kärjessä on kolme pitkää, teräväkärkistä kannusta. Ruumis on hoikka ja takaruumiin selkäpuolella kulkee selviä poikkivöitä. Siipiväli 9,2–10,0 mm.
Perhosen sanotaan tuoksuvan miellyttävältä.

Levinneisyys ja lentoaika

Lajin levinneisyys kattaa alueen Bhutanista, Intian koillisista osavaltioista ja Myanmarin pohjoisosista Kiinan Yunnaniin ja Sichuaniin sekä idässä Thaimaahan ja Vietnamiin saakka, mikä tekee siitä selvästi sukunsa yleisimmän ja laajimmalle levinneen lajin. Pohjois-Thaimaassa elänyt populaatio alalajista B. l. ocellatomaculata on ilmeisesti hävinnyt. Perhoset lentävät kahtena sukupolvena ensin touko-kesäkuussa ja toisen kerran elokuusta lokakuulle.

Elinympäristö ja elintavat

Laji lentää vuoristoniityillä ja metsien aukkopaikoilla. Se suosii ilmeisesti vuoristoharjanteita laaksopaikkojen sijaan. Perhoset viihtyvät latvuksissa, niiden lentotapa on rauhallinen ja perhoset käyvät kukilla. Lepäävä perhonen pitää siipiään useimmiten levitettynä. Laji kärsii elinympäristöjen tuhoutumisesta, mutta se ei kuulu Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton uhanalaisten lajien listalle.

Ravintokasvi

Toukka elää useilla piippuköynnöksillä (Aristolochia).
Let’s Hide Away and Dance Away with Freddy King

Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Freddie King ja Sonny Thompson, ellei toisin mainita.
Nikolai Mjaskovski

Nikolai Jakovlevitš Mjaskovski (ven. Николай Яковлевич Мясковский; 20. huhtikuuta (J: 8. huhtikuuta) 1881 Novogeorgijevsk, Varsovan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 8. elokuuta 1950 Moskova, Neuvostoliitto) oli venäläinen säveltäjä. 
Mjaskovski syntyi Novogeorgijevskissa lähellä Varsovaa (nykyisen Ukrainan alueella) ja muutti nuorena Pietariin, jossa hän pääsi vuonna 1906 Pietarin konservatorioon. Hänen opettajinaan olivat muiden muassa Nikolai Rimski-Korsakov ja Anatoli Ljadov. Ensimmäisen maailmansodan aikana Mjaskovski oli sotapalveluksessa. Vuodesta 1921 hän toimi professorina Moskovan konservatoriossa, jossa hänen oppilaisiinsa kuuluivat esimerkiksi Dmitri Kabalevski ja Aram Hatšaturjan. Mjaskovski sai vuonna 1941 Stalin-palkinnon 21. sinfoniastaan. Hän kuoli syöpään vuonna 1950.
Mjaskovski sävelsi 27 sinfoniaa (1908–1949), kolme sinfoniettaa, sinfoniset runot Hiljaisuus ja Alaston, joiden lisäksi hän sävelsi kamarimusiikkia, kuten lukuisisia jousikvartettoja ja pianosonaatteja, sekä kantaatit Kirov on kanssamme ja Öinen Kreml. Hänen nuoruudentuotantonsa oli yksilöllistä, mutta sittemmin hän siirtyi vallankumousaiheisiin ja muihin sosialistisen realismin mukaisiin ohjelmateoksiin. Opettajana hänen vaikutuksensa oli suuri.
Euroopan nuorten olympiafestivaalit

Euroopan nuorten olympiafestivaalit (engl. European Youth Olympic Festival, EYOF) on joka toinen vuosi, parittomina vuosina Euroopassa järjestettävä urheilutapahtuma. Kilpailutapahtuma on suunnattu 15–17-vuotiaille pojille (tarkka ikäkausi vaihtelee lajeittain) ja 13–17-vuotiaille tytöille. Kesäkisoissa kilpailulajeina ovat yleensä olleet yleisurheilu, telinevoimistelu, pyöräily, judo, uinti, pöytätennis, tennis, koripallo, käsipallo, vesipallo ja lentopallo. Joinakin vuosina myös purjehdus ja maahockey ovat olleet kesäkisojen ohjelmassa. Talvikisojen kilpailulajeissa on perinteisesti ollut enemmän vaihtelua, mutta yleensä alppihiihto, maastohiihto, ampumahiihto ja taitoluistelu ovat kuuluneet kilpailujen ohjelmaan. Toisinaan talvikisoissa on kilpailtu myös jääkiekossa ja mäkihypyssä.
Nuorten olympiafestivaalien tavoitteena on viedä olympismin viestiä nuorille. Kilpailujen järjestäjinä toimivat Euroopan kansalliset olympiakomiteat. Ensimmäiset nuorten olympiafestivaalit järjestettiin vuonna 1991 Belgian Brysselissä. Tuolloin kilpailuja nimitettiin Olympiapäiviksi. Ensimmäiset talvikisat järjestettiin kahta vuotta myöhemmin vuonna 1993. 
442 Nuorten Olympialaisiin osallistunutta urheilijaa on osallistunut myös olympialaisiin ja kaiken kaikkiaan 37 urheilijaa on voittanut mitalin sekä EYOF-kilpailuissa että olympialaisissa. 
Vuonna 2007 järjestettiin 9. kesäkisat Belgradissa Serbiassa 21.–28.7. Suomi on isännöinyt olympiafestivaaleja kahdesti: vuonna 2001 talvikisat järjestettiin Vuokatissa ja Kajaanissa. Vuoden 2009 kesäkisat järjestettiin Tampereella, Suomessa. Parhaiten Suomen joukkue on menestynyt juuri Tampereella, jolloin saaliiksi kertyi seitsemän mitalia.
Kajaanin kirkko

Postimerkkejä

7. heinäkuuta 1951 Suomessa julkaistiin ruskea 20 markan arvoinen postimerkki Kajaanin kaupungin 300-vuotisjuhlien kunniaksi. Postimerkissä näkyvät Ämmäkosken saaressa oleva Isak Rasmuksenpojan johdolla vuosina 1604–1619 rakennettu Kajaanin linna (1619–1717), Koivukosken voimalaitos ja Jac Ahrenbergin Kajaanin kirkko (1896) sekä Engelin suunnitteleman Kajaanin raatihuoneen tornit.
Merinorsut

Lisääntyminen

Keväällä täysikasvuiset merinorsu-urokset nousevat maalle ja pyrkivät valtaamaan itselleen reviirin rannasta, missä vain suuremmat yksilöt onnistuvat. Muiden on tyydyttävä kuljeskelemaan rannalla tai odottamaan kauempana sisämaassa. Tänä aikana urokset ottavat usein rajusti yhteen. Ne haastavat toisiaan taisteluun uhkaillen ja äänekkäästi mylvien, jolloin niiden äänet kuuluvat kilometrien päähän. Kun kamppailu alkaa, kaksi vastakkain asettunutta merinorsua kohottautuu puoliksi ylös maasta. Ne heittäytyvät toisiaan päin rinta rintaa vasten ja ruumis väristen iskun voimasta kuin valtava hyytelömassa. Samalla eläimet iskevät toisiinsa pahannäköisiä haavoja: kärsä saattaa repeytyä ja ihra saattaa puristua ulos, mutta haavat arpeutuvat nopeasti.
Urosten kärsä pullistuu lisääntymiskauden aikana suureksi tyynyksi; pohjanmerinorsulla se riippuu 30 cm pitkällä eläimen suun alapuolella aivan kuin norsun kärsä. Hyökkääväksi käydessään eläin pullistaa kärsänsä, joka kaartuu nyt niin että sen kärki on kohti suuta. Ääni syntyy kuitenkin kokonaan kurkusta ja suusta eikä kärsässä.
Melko pian urosten jälkeen rannalle saapuvat naaraat. Ne makaavat hiljaa uroksista piittaamatta, ja viikon kuluttua kukin naaras synnyttää yhden mustan villakarvaisen poikasen, joka on noin 120 cm pitkä ja painaa noin 35 kg. Se kasvaa hyvin nopeasti: 11 päivässä sen paino on kaksinkertaistunut ja kuukaudessa nelinkertaistunut. Emo jättää kuukauden ikäisen poikasen huolehtimaan itse itsestään. Aluksi tämä liittyy muiden poikasten joukkoon ja vaihtaa karvansa, jolloin mustan poikasturkin tilalle tulee aikuisten harmaa, kiiltävä karvapeite. Sen jälkeen poikaset lähtevät rannalle syömään äyriäisiä, joita ne löytävät kivenkoloista, ja lähtevät lopulta merelle.
Poikasten syntymän aikaan johtajaurokset puolustavat alueitaan ja haaremiaan. Jätettyään jälkeläisensä naaraat ovat valmiit parittelemaan johtajauroksen kanssa. Nuoret urokset häädetään tiehensä; ne saavat paritella vain rannalla olevien nuorien naaraiden kanssa, joilla ei ole poikasia. Tapahtuman jälkeen haaremit hajoavat ja merinorsut lähtevät merelle saalistamaan, ennen kuin palaavat jälleen karvanvaihtoon.
Anukanjärvi

Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,6 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Kuijasjoen valuma-alueella (67.99), jonka Lylyjoen valuma-alueeseen (67.996) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,5 metriä mpy.
Jussi Välimäki

Jussi Välimäki (s. 10. syyskuuta 1974 Tampere) on suomalainen ralliautoilija. Välimäen kartanlukijana toimi Jarkko Kalliolepo. Ensimmäisen rallinsa Välimäki ajoi vuonna 1993.
Välimäki voitti FIA:n Aasian-Tyynenmeren rallisarjan mestaruuden vuonna 2005 ja on ainoa tähän yltänyt suomalainen. Lisäksi hän on saavuttanut ralliautoilun Suomen mestaruuden vuonna 2007 isossa A-ryhmässä.
Välimäki lopetti aktiiviuransa vuonna 2011.
Harry Potter (elokuvasarja)

Pääroolien valitseminen

Vuonna 2000 seitsemän kuukauden etsinnän jälkeen Heyman ja Kloves huomasivat Daniel Radcliffen istuvan aivan heidän takanaan teatterissa. Heyman kertoi: ”Takanani istui poika, jolla oli isot siniset silmät. Tämä poika oli Dan Radcliffe. Muistan ensireaktioni: Hän oli utelias, hauska ja niin energinen. Hänessä oli myös jalomielisyyttä ja herttaisuutta. Mutta samaan aikaan hän oli erittäin ahne ja himoitsi tietoa kaikesta.”
Radcliffe oli jo esiintynyt vuonna 1999 BBC-televisiotuotannossa David Copperfield, jossa hän näytteli lapsuusvuosiensa ajan. Heyman suostutteli Danielin vanhemmat päästämään Danielin koe-esiintymään Harry Potterin rooliin. Rowling oli innokas nähdessään Radcliffen koe-esiintymispätkät ja sanoi, ettei varmasti olisi ollut parempaa vaihtoehtoa Harry Potterin rooliin. — Samaa osaa oli tavoitellut muiden joukossa myös Eddie Redmayne, joka sittemmin valittiin elokuvan Ihmeotukset ja niiden olinpaikat päärooliin.
Samana vuonna tuntemattomat brittinäyttelijät Emma Watson ja Rupert Grint valittiin tuhansien joukosta näyttelemään Hermione Grangerin ja Ron Weasleyn roolia. Ennen heidän valitsemistaan heidän ainoat kokemuksensa näyttelemisestä olivat koulunäytelmiä. Saadessaan roolinsa Grint oli 11-vuotias ja Watson 10-vuotias.
Elokuvatiimi löysi Emman tämän teatteriopettajan kautta. Elokuvatiimi oli vaikuttunut Emman itseluottamuksesta. Aluksi Emma meni mukaan vain huvin vuoksi, mutta mitä enemmän koe-esiintymisiä hän teki, sitä vakavammaksi juttu kehittyi. Emman lisäksi roolia tavoittelivat tuhannet muut kokelaat, joista monet olivat kehittyneet näyttelijänä jo pitkälle ja joilla oli enemmän näyttelijäkokemusta. Siitä huolimatta monta koe-esiintymistä myöhemmin hän sai kuulla saaneensa osan, koska hänestä oli kuoriutunut esille erinomainen näyttelijä. Emma teki yhteensä kahdeksan koe-esiintymistä. ”Minut tuotiin studioon ja pantiin istumaan Rupertin viereen, ja sitten minulle sanottiin: ’Sinä sait sen osan’, ja siinä minä istuin jotain viisi minuuttia, kunnes aloin tajuta, mitä minulle oli juuri kerrottu. Olin vähän että ’Voi Jessus, onko tämä unta?’ Joku nipisti minua.” Rowling oli kannattanut Emmaa jo tämän ensimmäisestä koe-esiintymisestä lähtien.
Zlatko Burić

Zlatko Burić (s. 13. toukokuuta 1953 Osijek, Kroatia, Jugoslavia) on kroatialais-tanskalainen näyttelijä.
Burić sai näyttelijänkoulutuksensa synnyinkaupungissaan Osijekissa. Vuonna 1981 hän muutti Tanskaan serbialaisen vaimonsa Dragana Milutinovićin kanssa. Parilla on kolme lasta, ja he menivät naimisiin 7. lokakuuta 1998.
Burić on esiintynyt useissa tanskalaisissa elokuvissa, muun muassa Pusher-trilogian osissa Pusher (1996), Pusher II (2004) ja Pusher 3 (2005). Roolistaan trilogian ensimmäisessä osassa hän sai parhaan miessivuosan Bodil-palkinnon vuonna 1997.
Vuonna 2009 Burićilla oli rooli yhdysvaltalaisessa elokuvassa 2012, jossa hän näytteli venäläistä miljardööriä.
Frankin Parantola

Frankin Parantola on suomenkielinen rockyhtye. Frankin Parantola julkaisi yhtyeen nimeä kantavan ensimmäisen albumin 31.1.2014.
Polar Electro

Historia

Seppo Säynäjäkangas sai ajatuksen kannettavasta sykemittarista hiihtoladulla vuonna 1975. Tuohon aikaan sykelukemia ei voitu tarkasti mitata harjoittelun aikana. Vuonna 1977 Polar perustettiin ja yritys anoi ensimmäistä patenttiaan paristokäyttöiselle, sormenpäästä mittaavalle sykemittarille.
Vuonna 1978 lanseerattiin yrityksen ensimmäinen kaupallinen tuote, Tunturi Pulser. Vuonna 1982 lanseerattiin maailman ensimmäinen langaton sykemittari, Sport Tester PE2000. Tekniikalle anottiin ensimmäistä patenttia vuonna 1983, ja patentti langattomalle sykkeenmittaukselle myönnetiin kaksi vuotta myöhemmin.
Nykyään Polarilla on tuotteita aloittelijoiden perusmalleista kuntoliikkujien tuotteisiin sekä huippu-urheilijoiden tarpeisiin kehitettyihin harjoitusjärjestelmiin. Polar on kehittänyt sykkeenmittaus- ja harjoitusjärjestelmiä myös hevosurheiluun.
Erkki Pälli

Erkki Kauko Kalevi Pälli (5. heinäkuuta 1935 Helsinki – 3. syyskuuta 2018 Vantaa) oli suomalainen äänilevytuottaja, musiikki- ja radiotoimittaja sekä kirjailija. Hän työskenteli 1950-luvulta lähtien useissa eri äänilevy-yhtiöissä, sanoma- ja aikakauslehdissä sekä Yleisradiossa.
Pälli aloitti musiikkilevybisneksessä vuonna 1956 ryhtyessään työskentelemään Hagströmin musiikkikaupassa. Hän työskenteli myöhemmin myös Akkuteollisuus ry:ssä, Scandia-Musiikilla sekä Musiikki-Fazerilla.
1960-luvulla Pälli toimi lyhytikäiseksi jääneen Iskelmä-lehden toimitussihteerinä sekä myöhemmin Rytmi-lehden toimittajana. Hän oli myös eri levy-yhtiöiden palveluksessa ja kirjoitti muun muassa kansitekstejä lukuisiin musiikkialbumeihin. Pälli toimi myös musiikkituottajana, 1970-luvun alussa hän tuotti kolme Vesa-Matti Loirin soololevyä. Pälli kirjoitti artikkeleita viihdealalta vuosien varrella mm. Helsingin Sanomiin, Ilta-Sanomiin, Hymyyn sekä lukuisiin muihin suomalaisiin lehtiin.
Pälli aloittii Yleisradiossa vuonna 1989 Ylen aikaisen toimittajana ja juontajana. Hänet muistetaan varsinkin suorasukaisesta tyylistään sekä erilaisista kommelluksistaan lähetyksissä. Hän jäi Yleisradiosta eläkkeelle vuonna 1998.
Vuonna 1999 Pälli julkaisi muistelmansa nimeltä Riemutoimittaja kuuluisuuksien kintereillä. 2000-luvulla Pälli laati useita suomalaisten musiikintekijöiden elämäkertoja Populaarimusiikin museolle. Hänelle myönnettiin suomalaisen radio- ja TV-viihteen seuran Studio-Kympin elämäntyöpalkinto vuonna 2010.
Pälli ilmoitti maaliskuussa 2018 sairastuneensa parantumattomaan maksasyöpään. Hän hyvästeli ystävänsä 23. elokuuta julkaisemassaan Facebook-päivityksessä, jossa kertoi olevansa viimeistä kertaa kotonaan. Pälli kuoli 3. syyskuuta Vantaalla.