World Wide Web

World Wide Web tai WWW on Internet-verkossa toimiva hajautettu hypertekstijärjestelmä. Hypertekstiä luetaan selaimella, joka hakee verkkosivuiksi kutsuttuja dokumentteja web-palvelimilta ja esittää niitä käyttäjälle piirtämällä ne näytölle. Hyperteksti sisältää linkkejä toisiin dokumentteihin. Vuorovaikutus web-palvelimen kanssa informaatiota toiseen suuntaan lähettämällä on sekin mahdollista. Linkkien seuraamista tai sivujen lataamista selaimeen kutsutaan surffaamiseksi.
Termejä WWW ja Internet käytetään usein erheellisesti toistensa synonyymeinä. WWW on kuitenkin vain yksi Internetin palvelumuoto. Muita palvelumuotoja ovat esimerkiksi sähköposti, keskusteluryhmät tai tiedoston siirto. WWW perustuu HTML-kieleen, jonka ohessa JavaScript ja CSS ovat keskeiset kielet WWW:n sisällön takana.

Historia

WWW:n kehitti yhdessä Robert Cailliaun kanssa Tim Berners-Lee vuonna 1990 työskennellessään CERNissä. Ongelmana tuolloin oli, että tutkijoiden käyttämät artikkelitietokannat olivat todella kömpelöitä käyttää. Tarvittiin siis mukavampi käyttöliittymä, jossa ei tarvinnut esimerkiksi kirjoittaa jokaisen tietokoneen, johon otettiin yhteyttä, nimeä itse käsin, vaan pystyttiin navigoimaan vain klikkailemalla tekstilinkkejä. Alkuperäinen motivaatio WWW:n kehitykselle oli siis tutkimustietokantojen tekeminen helppokäyttöisiksi. Ensimmäinen web-palvelin oli SLAC-hiukkaskiihdytinlaboratoriossa Stanfordin yliopistossa ja se piti sisällään noin 300 000 fysiikan tutkimusartikkelia. Tietokannan käyttäjät olivat vakuuttuneita WWW-järjestelmän kätevyydestä. Ensimmäinen verkkosivu palasi kaikkien nähtäville 30. huhtikuuta 2013 alkuperäisessä URL-osoitteessaan.
WWW:n tunnettavuus alkoi levitä laajemmin kuitenkin vasta, kun Marc Andreessenin kehittämä graafinen selain Mosaic julkaistiin vuonna 1993. Mosaic loi standardin, jonka ratkaisuja jäljittelivät myöhemmät selaimet, kuten Netscape Navigator (1994) ja Internet Explorer (1995). Varhaisen WWW:n palvelimet sekä selailuun käytetyt tietokoneet olivat pääasiassa NeXT-tietokoneita, jotka olivat UNIXiin pohjautuvalla käyttöjärjestelmällä varustettuja korkean suorituskyvyn työasemia. Mosaic sen sijaan julkaistiin UNIXin lisäksi Windowsille sekä Macintoshille ja myös muualla kehitetty Amiga-versio AMosaic ilmestyi jo lokakuussa ennen Macintosh- ja Windows-versioiden 1.0-julkaisua (marraskuu, 1993). Mosaicia edeltävä varhainen selain saattoi esimerkiksi avata kaikki kuvat ja muut linkit uuteen ikkunaan, mutta Mosaic vakiinnutti käytännön, jossa selailu pysyi yhdessä ikkunassa, mikäli käyttäjä ei erikseen halunnut poiketa tästä.
Ennen WWW-tekniikkaa käytössä oli jonkin aikaa Gopher, jolla pystyi hakemaan hakemistopalveluista tekstimuotoista tietoa. Itse asiassa Gopher ilmestyi vasta varhaisen WWW:n jälkeen, mutta se saavutti aluksi nopeammin tunnettavuutta, koska se oli helpompi ottaa käyttöön ja koska WWW oli grafiikkoineen niin hidas tuon ajan hitailla tietoliikenneyhteyksillä.
Osa Mosaicin kehitykseen osallistuneista ihmisistä perusti kaupallisia selaimia tehneen Netscape-yhtiön ja osa taas perusti World Wide Web Consortiumin (W3C) jäi kehittelemään WWW:n standardeja, jotta WWW pysyisi avoimena ja siinä olisi monia eri tyyppisiä selaimia ja palvelinkoneita ja kaikki erilaiset laitteet ja ohjelmat voisivat kuitenkin toimia verkossa keskenään yhteisten standardien pohjalta. Aluksi näytti, että Netscape-yrityksestä voisi tulla hyvin hallitseva voima WWW:n kehityksessä, mutta Microsoft ja IBM asettuivat W3C:n tueksi ja antoivat uskottavuutta sen laatimille standardeille.
Netscape kilpaili Microsoftia vastaan selainmarkkinoilla yrittämällä kehittää selaimeensa paremmat ominaisuudet. Netscapen oli pakko jakaa selaimensa ilmaiseksi, koska Microsoft jakoi Windows 95:n mukana omaa selaintaan. Netscapen tulokset huononivat ja AOL osti sen. Netscapen selaimen kuutosversiota pidettiin epäonnistuneena ja 2003 osa Netscapen työntekijöistä perusti Mozilla Foundationin, joka jatkoi selaimen kehittelyä avoimen lähdekoodin pohjalta vähemmän kaupallisesti. Käytännössä Netscape-selaimesta tuli siis Mozilla-selain, jonka nimi nykyään on Firefox. Näiden selaimien rinnalle on ilmestynyt muita merkittäviä selaimia, kuten Opera ja Chromium.