Harmoni

Toimintaperiaate

Harmonit voivat toimia joko paineilma- tai imuilma-periaatteella.

Paineilmaharmoni

Paineilmaharmonissa ilma harmonin vapaalehdykkäkieliin saadaan palkeista, joita käytetään useimmiten polkimilla. Paineilmaharmonissa syöttöpalje tuottaa ilmaa ilmalaatikkoon, joka voi olla varustettu sykäyksittäistä ilmavirtaa tasoittamaan käytetyllä varastopalkeella sekä ylipaineventtiilillä. Ilmalaatikosta ilma menee kanaviin, joiden suulle kielet on kiinnitetty. Kanavien yläpäissä ovat läppäventtiilit, jotka avautuvat asianmukaisia koskettimia painettaessa, jolloin kanavan lävitse pääsee kulkemaan ilmaa ja kieli värähtelee.
Eräissä harmonityypeissä ilma menee suoraan syöttöpalkeesta ilmalaatikkoon, jolloin soittaja vaikuttaa välittömästi soiton dynamiikkaan.

Imuilmaharmoni

Imuilmaharmoni tuottaa imupaljetta käyttäen alipaineen ilmalaatikkoon, jolloin venttiilien avautuessa ilma virtaa ulkoapäin kielen läpi ilmalaatikkoon. Tässä mallissa ilmalaatikko on rakenteeltaan yksinkertaisempi kuin paineilmaharmonissa.

Rekisterit

Harmonin äänikerroilla eli rekistereillä saadaan aikaan erilaisia soitinvärejä ja sävelkorkeuksia. Harmoneissa on useita kielisarjoja, jotka on jaettu basso- ja diskanttipuoliskoiksi. Kielisarjoja otetaan käyttöön rekisteritappien avulla. Perustasoa kuvataan numerolla 8', minkä lisäksi harmoneissa on tavallisesti 4'- ja 2'-rekisterejä. Äänikertarekisterien lisäksi voidaan käyttää esimerkiksi volyymia lisääviä ja vibratoa synnyttäviä rekisterejä. Niin sanotuilla polvipaisuttimilla voidaan myös säädellä äänenvoimakkuutta.

Harmoninsoittajia

Merkittäviä suomalaisia harmoninsoittajia ovat muun muassa Kaisu Försti, Arvo Myllykangas, Toimi Uusitalo ja Veli Valo. Uudemman polven soittajiin kuuluvat muun muassa Timo Alakotila, Eero Grundström ja Milla Viljamaa.

Suomalaisia harmoninvalmistajia

Suomessa on valmistettu imuilmaharmoneja tehdasmaisesti jo 1860-luvulta lähtien. Yhteensä Suomessa on toiminut 15 harmoneja valmistavaa tehdasta. Nykyisin harmoneja rakennetaan vain erikoistilauksesta. 
Suomen suurin harmonien rakentaja on ollut Kangasalan urkutehdas, joka valmisti 10 000 harmonia vuoteen 1984 mennessä, jolloin sen toiminta päättyi.
Merkittävä suomalainen harmonitehdas oli Nummelan harmoonitehdas, jonka perustajiin kuului Kangasalla E. J. Hedénin harmoonitehtaassa työskennellyt tehtaan omistajan poika J. E. Hedén.
Jyväskylässä toimi Halonen ja Kumpp -niminen harmonitehdas (myös Halosen harmoonitehdas, perustettu 1902, perustajat Aapeli Halonen ja Jaakko Rusanen). He olivat saaneet oppinsa Sortavalan maalaiskunnassa Eero Mäkisen harmonitehtaassa.
Lapuasta tuli myöhemmin Suomen suurin harmonien rakentamiskeskus. Toiminnan aloittivat Juha Saarimaa ja Elias Sillanpää, jotka valmistivat ensimmäiset harmonit. Sillanpää aloitti harmonien kaupallisen valmistuksen 1875. Toimintaa jatkoi hänen poikansa Vihtorinpoika Sillanpää ainakin vuoteen 1916. Jussi Aho ja Kustaa Niemi perustivat 1879 Jussi Ahon ja Kustaa Niemen Harmoonitehtaan. Muita olivat K. W. Perälä, joka aloitti harmonien rakentamisen 1893, ja A. Källmann vuonna 1897.
Kangasalla toimi harmonitehdas Veljekset Pulkkila. Tamperelainen harmoninrakentaja oli Yrjö Pilvinen, joka teki sekä pianoja että harmoneja. Uukuniemellä harmoneja alkoi rakentaa vuodesta 1903 alkaen A. J. Tiainen.