Mouhun–Hillosensalmen taistelut

Mouhun–Hillosensalmen taistelut olivat Suomen sisällissodan taisteluja, jotka käytiin Mäntyharjulla ja Valkealassa 5. maaliskuuta 1918. Valkoisten tarkoituksena oli vallata samanaikaisesti Mouhun kylä ja sen eteläpuolella sijainnut Hillosensalmen rautatieasema Savon radan varrella. Näin he olisivat saaneet motitettua Savon rintamalla toimineet punaiset ja päässeet hyökkäämään etelään kohti tärkeää Kouvolan risteysasemaa. Valkoiset onnistuivat saamaan Mouhun haltuunsa, mutta Hillosensalmen valtaus ei onnistunut ja näin Savon rintamalinja jäi sodan loppuun saakka Mouhun ja sen eteläpuolisen Voikosken välille.

Taustaa

Sisällissodan käynnistyttyä 27. tammikuuta 1918, Kymenlaakson punakaartilaiset lähtivät etenemään pohjoiseen Savon rataa seuraten, tarkoituksenaan saada yhteys Mikkelin ja Varkauden punakaarteihin ja näin muodostaa yhteinen rintama Pohjois-Hämeessä olleiden valkoisten selustaan. Punaisten eteneminen kuitenkin pysähtyi Mäntyharjun valtauksen jälkeen 7. helmikuuta. Kun valkoiset puolestaan valtasivat paikkakunnan viikkoa myöhemmin, joutuivat punaiset 15. helmikuuta vetäytymään parikymmentä kilometriä Mäntyharjun kirkonkylän eteläpuolelle Mouhun kylään. Valkoiset hyökkäsivät Mouhuun vielä 18. helmikuuta, mutta punaisten torjuttua iskun, asettui rintamalinja paikoilleen vajaan kahden viikon ajaksi. Samalla Savon rintamasta tuli punaisille ainoastaan puolustuksellinen rintama, jossa tarkoituksena oli ainoastaan estää valkoisten eteneminen Savon rataa pitkin punaisille elintärkeälle Riihimäki–Pietari-radalle.

Osapuolet

Valkoisilta taisteluihin osallistuivat kenraalimajuri Ernst Löfströmin komentamaan Savon ryhmään kuuluneet Mikkelin 1. komppania päällikkönään kapteeni William Hj. Spåre, Kajaanin sissirykmentin 1. komppania päällikkönään luutnantti Elja Rihtniemi ja Kuopion 4. komppania päällikkönään jääkärikapteeni Lars W. Lundahl sekä Mäntyharjun suojeluskuntakomppania ja jääkäriluutnantti Arvo Thauvónin johtama Jyväskylän suojeluskuntalaisten konekiväärikomppania. Hillosensalmeen puolestaan hyökkäsi luutnantti Gabriel Cronstedtin johtama 500 Savon ryhmän jääkärin osasto. Kajaanin sissikomppanian mukana taisteluun osallistui myös Urho Kekkonen, joka kertoi tapahtumista myöhemmin julkaistuissa päiväkirjoissaan.
Punaiset olivat koonneet Mouhuun noin 1 300 Kotkan ja Kymintehtaan punakaartilaista, joita johtivat työläiset Viktor Teikari ja Aleksei Osipov. Lisäksi Hillossalmen taisteluun osallistui Jaalan Huhdasjärvelta saapunut punakaartin komppania. Punaisilla oli tukenaan myös kaksi panssarijunaa sekä lentokone tiedustelutehtäviä varten.

Myöhemmät yhteenotot

Punaiset yrittivät vallata Mouhun panssarijunan tukemana kaksi päivää myöhemmin 5. maaliskuuta, mutta hyökkäys torjuttiin. Punaiset joutuivat vetäytymään takaisin, kun junan veturi sai suorasuuntausosuman tykistä ja veturinkuljettaja kuoli. Seuraavaksi punaiset hyökkäsivät 11 pataljoonan vahvuisella osastolla valkoisten sivustaan Kirjokiven kautta. He onnistuivat valtaamaan Valtolaan kylän, mutta Turkinkylässä valkoiset pysäyttivät punaisten etenemisen. Valkoiset puolestaan hyökkäsivät Turkinkylästä kohti punaisten asemia vielä 6. huhtikuuta, mutta isku ei tuottanut tulosta. Tämän jälkeen kumpikaan osapuoli ei enää tehnyt Savon rintamalla uusia hyökkäyksiä, vaan tilanne jatkui asemasotana ja partiointina, kunnes punaiset poistuivat asemistaan 26. huhtikuuta.

Muistomerkki

Mouhun taistelun muistomerkki sijaitsee Mouhun kylässä aivan Savon radan ja vierellä kulkevan maantien varrella. Mouhun vanhalta asemalta on paikalle noin 100 metrin kävelymatka.