Kustavi

Maantiede

Kustavin naapurikunnat ovat Brändö, Parainen, Naantali, Taivassalo ja Uusikaupunki.
Kunnassa on kaikkiaan 20 järveä, joista suurimmat ovat Sikaraumanpuhti, Hilappajärvi ja Kylänjärvi.
Kustavin Natura-kohteita ovat Södra Sandbäckin hylkeidensuojelualue, linnustollisesti tärkeät Katanpää ja Seksmiilarin saaristo, välisaaristoa edustava Langstet sekä Hulaholmi-Kluuvi, jossa pesii poikkeuksellisen paljon kololintuja. Kustavin vuorten Natura-alueeseen kuuluva Jeremiaan luolat on suurista irtokivistä muodostunut louhikko.

Kylät

Anavainen, Boda (Puore), Böle (Pyöli), Elmnäs (Elmnäinen), Etelä-Vartsala (Söder Vartsala), Friisilä (Frisby), Viherlahti (Grönvik), Idula, Iso Koiluoto (Stor Malö), Isoluoto (Storskär), Iso-Rahi (Stora Rahi), Kaurissalo, Kevo (Stansholm/Staffansholm), Kiparluoto (Skepparholm), Kivimaa, Koelsuu (Godelsjö), Koivula eli Koila, Kunnarainen (Gunnarais/Gunnarsby), Laupunen (Löpö), Lypertö, Langstet (Långstjärt, Långstjert), Parattula, Pleikilä (Bleknäs), Pohjois-Vartsala (Norr Vartsala), Rahinkorpi, Ruola, Ruoni (Strömma), Salminiittu (Sundäng), Siusluoto (Sjusholm), Vähä-Rahi (Lilla Rahi), Västerby eli Westerby ym..

Historia

Kustavin seurakunta perustettiin Taivassalon seurakuntaan kuuluneena Kivimaa-nimisenä kappeliseurakuntana vuonna 1783. Sille rakennettu kirkko sai nimen Gustav Ruotsin silloisen kuninkaan, Kustaa III:n mukaan  Kuntana Kustavi aloitti toimintansa vuonna 1874, saaristopitäjille myönnetyn lykkäyksen vuoksi vasta muutamia vuosia sen jälkeen, kun vuonna 1865 annetulla lailla maalaiskunnat oli päätetty erottaa seurakunnista. Kivimaan kappeli oli eronnut samana vuonna itsenäiseksi kirkkoherrakunnaksi nimellä Kustavi. Vuonna 1897 kunta sai nykyisen, Kustaa III:een viittaavan nimensä.
Vuosisatojen ajan  tärkeimpinä elinkeinoina olivat merenkulku ja kalastus. Aina  1920-luvulle asti miltei jokaisen kustavilaisen perheen elanto oli sidottu mereen.
Vuonna 1982 valmistui Suomen kymmeneksi pisin Kaitaisten silta.

Hallinto

Kustavin kunnanjohtaja on Veijo Katara.
Kunnanvaltuustossa on 15 paikkaa, joista seitsemän on kokoomuksen ja viisi keskustan hallussa kaudella 2017–2021.

Talous

Vuonna 2015 kunnassa oli 278 työpaikkaa. Niistä 15% oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 55% palveluissa ja 25% jalostuksessa.
Kustavin suurimpia yrityksiä ovat Kustavin Puu Oy (konkurssissa), Kustavin Matkailu Oy, Jannen lohi oy, Kustavin tuhatapu, Oy Pureva Ab, Kustavin Savipaja Oy ja Merineule Oy, Itätalon talonpoikaiskartano, Restaurant Grill, Laura Peterzén studio sekä MOKKAPUU Ay.
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Kustavin Merikala, Kalastusalus Anne ja rakenneteknisiä palveluita tarjoava BM Raudoite Länsi-Suomi.
Noin 3000 kesämökistä saatavan kiinteistöveron osuus on selvästi suurempi kuin koko maassa - kuudesosa kunnan budjetista.

Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Kustavissa oli 923 asukasta, joista 333 asui taajamissa, 571 haja-asutusalueilla ja 19 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Kustavin taajama-aste on 36,8 %. Kustavin taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Kustavin kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 333 asukasta.

Palvelut

Kunnan varhaiskasvatuspalvelut ovat maksuttomat kokeiluaikana 1.1.-31.12.2018. Mökkiläisten suuri määrä riittää pitämään kunnassa yllä monenlaisia palveluita, siellä on jopa Alko.
Kustavissa on Kivimaan koulu -niminen alakoulu.

Nähtävyydet

Kustavissa sijaitsevat muun muassa 1700-luvun lopulla rakennettu Kustavin kirkko, Isokarin majakka, Itätalon talonpoikaiskartano, Suomen sodan muistomerkki, Jeremian luolat ja Vartsalan lossi.

Ruokakulttuuri

Kustavin pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla keitetty hauki piparjuurikastikkeen kera.