Taidetehdas

Historia

Taidetehtaan alue otettiin teollisuuden käyttöön 1920-luvun alussa, kun Alba rakensi sinne vaneritehtaan. Sen jälkeen alueelle muuttivat myös Haikan lista- ja kehystehdas, August Eklöfin konepaja ja hevosenkenkätehdas. Myöhemmin August Eklöf osti alueen muut tehtaat, joista tuli suuri työnantaja Porvoon alueella. Vaneritehdas lopetettiin 1940-luvulla, sillä raaka-ainetta oli vaikea saada. Listatehdas, konepaja- ja hevosenkenkäteollisuudet jatkoivat toimintaansa. Tehtaalla oli myös valimo, kattilapaja ja hokkitehdas. 1950-luvlla siella alettin koota traktoreita ja Pikku-Jussi -kaivinkoneita. 1960-luvulla Fiskars osti tehtaan. Konepajalla valmistettiin suuria työstökoneita ja koottiin traktoreita, kaivinkoneita ja metsätyökoneita. 1970-luvulla konepajakin lopetti toimintansa, nosturihuolto siirtyi muualle 1980-luvun alussa.
Vuonna 1986 Porvoon kaupunki osti Fiskarsilta tehdaskiinteistön ja alkoi vuokrata kulttuuriväen vaatimuksesta sieltä työtiloja taiteilijoille. Taidetehtaalla on ollut samaan aikaan työtilat 40 taiteilijalle, työpajoissa on työstetty niin paperia kuin grafiikkaakin. Taidetehtaan ensimmäinen taidenäyttely, FISK ARS, järjestettiin vuonna 1988. Tehtaalli pidettiin taidenäyttelyitä, konsertteja, myyjäisiä ja urheilutapahtumia. Tehtaalla toimivat vuosien ajan myös Porvoon Teatteri ja työttömien ruokala.
Vuonna 1999 Porvoon kaupunki ja Ensio Miettinen, yrittäjä ja kulttuurin ystävä ja tukija, perustivat säätiön, jonka varoilla alettiin kunnostaa rakennusta. Säätiön perustamisesta myötä alettiin suunnitella kiinteistön muuttamisesta kulttuurikeskukseksi. 2000-luvun alussa pidettiin idea- ja arkkitehtikilpailut. Rakennuksen pääsuunnittelijaksi tuli Hannu Kiiskilä ja arkkitehtitoimistoksi Arrak. Taantuma viivästytti suunnitelmia, mutta vuonna 2007 niitä alettiin toteuttaa. Teollisuuden saastuttama maa puhdistettiin, ja vuonna 2009 rakennusyhtiö Hartela alkoi rakentamisen, jonka aikana ränsistynyt tehdasrakennus sai modernin ilmeen ja muodon, joka säilytti tehdasmiljöön ilmapiiriä ja myös suurimman osan sen rakenteista. Taidetehtaan ympärille rakennettiin kokonainen kaupunginosa. Uudistettu Taidetehdas avattiin toukokuussa 2012, jolloin siellä oli Jukka Rintalan 60-vuotisjuhlanäyttely. Talon virallisen vihkimisen suoritti pääministeri Jyrki Katainen 13.8.2012.
Rakennuksen uusia osia ovat lasinen julkisivu, sisääntuloaula, lämpiö, kongressi- ja kokousauditoriot sekä lisäsiipi, jossa on elokuvateatteri. 
Avanti-sali on entinen traktoritehdashalli, jota käytetään konsertteihin, kokouksiin ja juhliin. Suorakaiteen muotoisessa salissa on nouseva katsomo, johon mahtuu 560 kuulijaa. Katsomon laskeva etuosa on lattiatason alapuolelle, konserttien aikana orkesteri on lattiatasossa. Salin akustiikkaa pidetään erinomaisena. Sen seinät on peitetty lohkotuilla tiilillä, jotka tekevät seinäpinnoista rosoisia ja rikastavat akustiikkaa heijastussärmillään. Avanti-salin vihkiäiskonsertissa 19.5.2012 Jukka-Pekka Saraste johti Nordea Jean Sibelius Orchestraa.
Salin viereinen Tehdassali on monitoimitilaa, joka sopii taidenäyttelyihin, konsertteihin ja teatteriesityksiin. Sinne saadaan 150 istumapaikkaa.
Taidetehtaassa työskentelee noin kolmisenkymmentä kuvataiteilijaa. Toisen kerroksen Taidehallissa on tilat vaihtuville näyttelyille, Porvoon taiteilijaseuran taidelainaamo Konstalle. Siellä on myös esillä Porvoon taidemuseon omistamia Jäntti-kokoelman teoksia.