google/wiki40b huggingface dataset:
Alvin Toffler

Alvin Toffler (4. lokakuuta 1928 New York, New York – 27. kesäkuuta 2016 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen tulevaisuudentutkija ja tietokirjailija. Hän tuli 1970- ja 1980-luvulla kuuluisaksi kirjoistaan, joissa hän ennusti jälkiteollisen maailman kehityksen suuntaa ja tulevia suuria muutoksia. Tofflerin tunnetuimmat teokset ovat Future Shock (1970, suom. Hätkähdyttävä tulevaisuus) ja sen seuraajat The Third Wave (1980) ja Powershift (1990, suom. Suuri käänne).
Kalja

Kalja on eräs alkoholiton tai hyvin mieto mallasjuoma. Kalja on tavallisesti makeaa ja tummaa, ja sitä käytetään yleensä ruokajuomana. Mietoutensa takia sitä ei lasketa varsinaiseksi alkoholijuomaksi. Kotikalja on kotitekoista kaljaa. Arkikielessä myös olutta voidaan kutsua kaljaksi.

Historia

Kalja on arviolta jopa 10 000 vuotta vanha keksintö, ja sitä on nautittu ainakin Mesopotamiassa ja muinaisessa Egyptissä. Myös Suomessa kaljaa on nautittu pitkään ja se on hyvin perinteinen juoma. Aiemmin kalja korvasi usein veden janojuomana siksi, että vesi oli usein likaista ja sisälsi taudinaiheuttajia. Kaljassa ollut alkoholi tappoi taudinaiheuttajia.

Kalja Suomessa

Suomalainen kalja valmistetaan yleensä ruis- tai ohramaltaista taikka molemmista. Kaljaa voidaan tehdä itse tai ostaa kaupasta valmiina. Kotikaljan tekemiseen tarvitaan käymisastia, vettä, maltaita (tai kotikaljauutetta), sokeria ja hiivaa. Suomen tunnetuimpia kaljamaltaiden valmistajia on Laihian Mallas. Suomen kaupoissa myytävien valmiiden kotikaljojen alkoholipitoisuudet vaihtelevat yleensä välillä 0,8–2,2 tilavuusprosenttia, ja alle 1,2-prosenttisia juomia saa lain mukaan myydä myös alaikäisille. Suomalaisia tehdasvalmisteisia kaljoja ovat muun muassa Finn Spring Ukko-Pekka Kotikalja, Olvi Kotikalja ja Sinebrychoff Perinnekalja.

Kalja Suomen ulkopuolella

Monissa maissa esiintyy kaljan tyyppisiä mallasjuomia. Näitä ovat esimerkiksi kali (Viro), kvassi (Venäjä), oud bruin (Alankomaat), svagdricka (Ruotsi) sekä hvidtøl, nisseøl ja skibsøl (Tanska). Nämä poikkeavat jonkin verran toisistaan sekä valmistustavaltaan että maultaan. Venäläinen kvassi valmistetaan usein leipäviljasta ja se saatetaan maustaa esimerkiksi hedelmillä tai mintulla.
Lassila

Historiaa

Lassilaan, silloiseen Laurinmäkeen rakennettiin 1940-luvulla omakotialue pika-asutuslain nojalla. Tontit luovutettiin sotaveteraaneille, sotaleskille ja -orvoille. Talot rakennettiin melko suurille tonteille, ja Ruotsin valtio tuki rahallisesti näiden talojen rakentamista. Myöhemmin alueelle rakennettiin vielä lisää omakotitaloja. Vantaankosken radan valmistumisen myötä Lassilan ilme muuttui täysin, kun vanha omakotiasutus purettiin uusien taloryhmien tieltä 1970-luvun lopulla.
Kaupintien varrella sijainneen lassilalaisen omakotitalon pihalta löytyi 1960-luvulla muinaislöytöpaikka. Arkeologiset tutkimukset paikalla suoritettiin vuonna 1973 ennen sen jäämistä tietöiden alle. Kaivauksissa löydettiin saviastioiden palasia, kvartsiesineitä, pieniä kaapimia ja hiottuja kiviä. Kyseisen asuinpaikan – pinta-alaltaan noin 90 neliömetriä – iäksi arvioitiin esinelöytöjen perusteella 5000–6000 vuotta. Todennäköisesti tämä asuinpaikka oli käytössä vain lyhyen ajan tai kausiluonteisesti.
Fourdrinier

Fourdrinier (tasoviirakone) on jatkuvatoiminen paperikone, missä viiraosa on vaakasuorassa siten, että paperirata-, kartonkirata tai selluloosarata kulkee vaakasuorassa viiraosalta puristinosalle yläviiran painaessa rataa alaviiraa vasten. Fourdrinier -tyyppinen 1799 patentoitu paperikone on ensimmäinen jatkuvatoiminen paperikonemalli. Jatkuvatoimisella paperikoneella oli useita kehittäjiä. Englannissa patentin jatkuvatoimiselle paperikoneelle saivat veljekset Fourdrinier ja John Gamble vuonna 1807. 
Englannissa oli vuonna 1840 jo 250 paperikonetta. Suomen ensimmäinen fourdrinier käynnistyi 1842 J. C. Frenckellin tehtaalla.
Nuottasaari

Kaupunginosan näkymät

Nuottasaari on pääosin teollisuusaluetta, asuinalueet sijaitsevat lähellä keskustaa kaupunginosan koillisosassa. Aluetta hallitsevat Stora Enson Oulun tehtaat, Oritkarin yhdistettyjen kuljetusten terminaali ja Oulun satama. Tehdasalueen välittömässä läheisyydessä on pieni omakotitaloalue, kerrostalot taas ovat lähempänä keskustaa. Kaupunginosan pohjoisreunalla sijaitsevat Heinäpään urheilukeskus ja sen vieressä Nuottasaaren koulu ja päiväkoti.
Alex Lindroos

Ura

Lindroos on Jokereiden kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin East Hockey Clubiin, josta Lindroos jatkoi 16-vuotiaana KJT:n B2-nuoriin kaudeksi 2011–2012. Kaudella 2012–2013 hän toimi seuran B-nuorten varakapteenina. Kaudeksi 2013–2014 Lindroos palasi EHC:hen ja siirtyi seuran A-nuoriin. Kaudeksi 2014–2015 Lindroos siirtyi JYPin A-nuoriin. Hän jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Teemu Siirosen kanssa lukemalla +5. Loppukaudella Lindroos siirtyi kuitenkin Mestis-joukkue JYP-Akatemian vahvuuteen ja hän pelasi siellä seitsemän runkosarja- ja viisi playoff-ottelua ilman tehopisteitä.
Varsinaisella Mestiksen tulokaskaudellaan 2015–2016 Lindroos teki JYP-Akatemiassa 42 runkosarja- ja neljässä karsintasarjan ottelussa yhden syöttöpisteen. Hän vahvisti myös JYPin A-nuoria, joiden kapteenistoon Lindroos kuului. Maaliskuussa 2016 hän teki seuran kanssa 2+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Lindroos ei kuitenkaan tehnyt vielä liigadebyyttiään kaudella 2016–2017, vaan se eteni pääosin Akatemiassa. Joukkue menetti karsintojen päätteeksi lopulta sarjapaikkansa ja lopetti myös koko toimintansa.
Kauden 2017–2018 Lindroos aloitti toistaiseksi voimassa olevalla lainasopimuksella Mestis-joukkue Heinolan Peliitoissa. Hän teki JYPissä miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan alkulohkon päätösottelussa 10. lokakuuta 2017 vieraissa valkovenäläistä H’K Njoman Hrodnaa vastaan. Lindroosille vapautui viiden muun pääsarjadebytantin ohella paikka JYPin kokoonpanosta, kun joukkue antoi lähes puolelle edellisen ottelun kokoonpanostaan huilivuoron pikkuvammojen ja tiukan otteluohjelman myötä. Hänet merkittiin JYPin neljänteen puolustajapariin Roni Allénin viereen. Lindroos sai ottelussa jääaikaa 9.35 minuuttia. Hän keräsi myös kaksi kahden minuutin jäähyä. Lindroos keräsi ottelusta teholukeman –1. Hän pelasi CHL:ssä kaksi ottelua ja voitti liigan mestaruuden.
SM-liigadebyyttinsä Lindroos teki lainajoukkueensa Peliittojen yhteistyöseurassa, Pelicansissa 21. marraskuuta 2017 vieraissa Vaasan Sportia vastaan. Hänet merkittiin Pelicansin kolmospuolustajapariin lähtökohtaisesti hyökkääjänä pelaavan Aleksi Rekosen viereen. Lindroos sai ottelussa jääaikaa 13.56 minuuttia ja hän keräsi teholukeman –1. Liigauransa avausmaalin Lindroos teki JYPin paidassa 13. tammikuuta 2018 Pelicansia vastaan. Reijo Mäkinen valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kakkostähdeksi. Lindroos pelasi Pelicansissa ja JYPissä SM-liigaa yhteensä 16 runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2. Hän ei kuitenkaan mahtunut JYPin kokoonpanoon enää pudotuspeleissä. Maaliskuussa 2018 Lindroos teki joukkueen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. 
Alkukaudella 2018–2019 Lindroos pelasi JYPissä 11 runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen ja yhden CHL-ottelun tehden yhden maalin. Hän pelasi myös kymmenen ottelua lainalla seuran yhteistyöjoukkue KeuPa HT:ssä, Mestiksessä. Tammikuussa 2019 JYP lainasi Lindroosin kuukauden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Kiekko-Vantaaseen. Helmikuussa hänen lainasopimustaan jatkettiin kauden loppuun.
Pariisin ilmailunäyttelyn lento-onnettomuus 1973

Lentokone ja miehistö

Onnettomuuskone oli toinen valmistettu Tupolev Tu-144S (rekisteritunnus СССР-77102, valmistenumero 01-2), ensimmäinen varsinaisen tuotantomallin kone ja kaikkiaan kolmas Tu-144. Se oli lentänyt ensilentonsa 20. maaliskuuta 1972, ja sillä oli ennen onnettomuutta lennetty noin 200 tuntia.
Koneen mukana Pariisissa oli kuusihenkinen miehistö. Miehistöön kuuluivat kapteeni Mihail V. Kozlov perämies Valeri M. Moltšanov, suunnistaja G. N. Baženov, koelento-ohjelman johtaja V. N. Benderov, vanhempi insinööri B. A. Pervuhin ja lentoinsinööri A. I. Dralin. Heistä Kozlov ja Benderov olivat olleet mukana Tu-144:n ensilennolla.
Eero Piirto

Eero Piirto (dir. cant.) (23. elokuuta 1932 Kurikka, Suomi – 22. kesäkuuta 1995) oli kurikkalainen maanviljelijä ja bassobaritonilaulaja. Hän tuli tunnetuksi eritoten kansanlaulujen ja laulelmien tulkkina. Eero Piirto esiintyi paljon yhdessä mestaripelimanni (dir. mus.) Risto Ala-Ikkelän kanssa ja hän lauloi oopperaosia Ilmajoen Musiikkijuhlilla, esimerkiksi oopperoissa Jaakko Ilkka, Jokiooppera, 30 Hopearahaa ja Peltomiehen rukous, jonka kapellimestari Jorma Panula sävelsi Eero Piirron esitettäväksi.
Helsingin korttelit

Helsingin korttelit keskusta-alueella on nimetty eläin- ja kasvilajien mukaan.
Helsingin asemakaavan 1812 laatinut Johan Albrecht Ehrenström toi korttelien nimeämisidean mukanaan Tukholmasta. Nimeäminen aloitettiin 1820. Eläinten ja kasvien mukaiset nimet annettiin vuosien 1820–1900 välisenä aikana tuolloin kaavoitetuille Kruununhaan, Kluuvin, Kaartinkaupungin, Kampin, Punavuoren, Ullanlinnan, Katajanokan ja Kaivopuiston kaupunginosiin kuuluville kortteleille lukuun ottamatta muutamia, joissa oli ainoastaan jokin huomattava julkinen rakennus; sellaiset nimettiin vain kyseisen rakennuksen mukaan (esimerkiksi kortteli 1 = Senaatin talo). Vuoden 1900 jälkeen nimiä ei uusien kaupunginosien kortteleille enää annettu ja vanhojakin lakattiin vähitellen käyttämästä.
Kruununhaassa ja Kluuvissa korttelien nimet ovat maanisäkkäitä, Kaartinkaupungissa kaloja ja muita vesieläimiä, Kampissa ja Punavuoressa lintuja, Ullanlinnassa muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta kaloja, Katajanokalla puita ja pensaita sekä Kaivopuistossa kukkakasveja. Todellisten lajien joukossa on myös yksi taruolento, Yksisarvinen.
Vuonna 1995 keskustan yrittäjät kiinnittivät korttelinsa nimeä kantavat kyltit kymmeneen kortteliin Aleksanterinkadun varrella. Myös Helsingin empirekeskustan alueella Kauppatorin ja Senaatintorin ympärillä on korttelien nimet nykyisin merkitty risteysten kadunnimikilpiin.
Nimien lisäksi kortteleilla on alusta lähtien ollut myös numerot, joita nykyisinkin käytetään muun muassa kiinteistörekisterissä. Alun perin korttelit numeroitiin juoksevasti kaupungin­osa­jaosta riippumatta. Myöhemmin on uusia alueita kaavoitettaessa alettu käyttää viisi­numeroisia korttelin­numeroita, jolloin kaksi esimmäistä numeroa osoittavat kaupungin­osan numeron. Samaan järjestelmään on siirrytty asemakaavan muutosten yhteydessä joidenkin vanhojenkin korttelien osalta; tosin kaupungin­osissa 1–9 tällaiset numerot ovat neli­numeroisia, jolloin ensimmäinen numero osoittaa kaupunginosan.

Helsingin nimetyt korttelit

Alla olevassa luettelossa mainitaan kaikki niiden kaupungin­osien korttelit, joissa nimet ovat olleet käytössä. Näihinkin kaupungin­osiin on myöhemmin muodostettu myös uusia kortteleita, joille ei ole annettu nimiä; sellaisia on muun muassa Kluuvin pohjois­osassa entisellä tavara­rata­pihan alueella sekä Kampissa ja Kataja­nokalla Turun kasarmin ja Merikasarmin entisillä varus­kunta-alueilla. Eirassa ja Länsisatamassa ei kortteleille ole annettu nimiä, mutta koska kaupunginosien rajoja on myöhemmin muutettu, kuuluu näihinkin kaupunginosiin nykyisin myös muutama kortteli, jolle on aikoinaan annettu nimi.
Denizlispor

Historia

Denizlispor perustettiin 26. toukokuuta 1966, kun kaupungin kaksi pienempää seuraa, Çelik Yeşilspor Gençlik ja Pamukkale Gençlik, yhdistyivät. Aluksi seura oli vain Denizlin kaupunginosassa Çaybaşıssa toimiva pieni seura. Sittemmin seura liittyi Turkin jalkapalloliiton jäseneksi ja jalkapallojoukkue aloitti Turkin kakkosdivisioonassa 14. heinäkuuta samana vuonna.
J. E. Huttunen

Juho Emil Huttunen (25. toukokuuta 1901 Rovaniemi – 1980 Helsinki) oli suomalainen sirkustaiteilija, hammasatleetti, lauluntekijä, keksijä ja kirjailija.

Elämä

Huttunen oli lähtöisin Rovaniemeltä taloudellisesti vaatimattomista olosuhteista. Hänen vanhempansa olivat Nurmeksesta muuttanut metsätyömies Olli Huttunen ja hänen rovaniemeläissyntyinen vaimonsa Ida Margareta Oikarainen. Vaikka Huttunen oli nuoruudessaan mukana paikallisen työväenyhdistyksen urheiluseurassa, osallistui hän Suomen sisällissotaan valkoisten puolella kuuluen muun muassa Petsamon valloitusta yrittäneeseen Thorsten Renvallin johtamaan retkikuntaan.
Ensimmäiset akrobaattinumeronsa Huttunen antoi 15-vuotiaana Rovaniemen markkinoilla. Hän kiersi ensin pohjois-suomalaisilla metsätyömailla ja kansanjuhlissa esittämässä akrobatiaa ja laulamassa kupletteja. Varsinaisen sirkusuransa Huttunen aloitti vuonna 1925 kuuluen eri sirkuksiin. Huttunen oli kuuluisa varsinkin hammastempuistaan: hän saattoi vetää autoa hampaillaan tai tanssia musiikin tahdissa pitäen samalla suussaan parimetriä pitkää tankoa, jonka päässä lapsi istui polkupyörän istumatelineessä. Huttunen esitti myös itse sanoittamiaan lauluja ja kirjoitti runoja. Erityisen mielellään Huttunen esiintyi Kanadassa ja Yhdysvalloissa, jonne hänen perheenjäseniään, muun muassa kaksi hänen sisartaan, oli muuttanut. Huttunen itse oli poikamies.
Huttusen keksintöihin kuuluivat jarrut suksiin ja laivoihin, perheenemäntiä varten kehitetty harja jossa oli varressa vesisäiliö, torimyyjille tarkoitetut tyhjiöpohjilla varustetut kengät sekä myös maan vetovoiman ja avaruussähkön voimalla toiminut ”ikiliikkuja”.
Kirjailija Pentti Haanpää muokkasi vuonna 1946 ilmestyneen romaanin Sirkussankari Huttusen omaelämäkerrallisen käsikirjoituksen pohjalta. He sopivat, että Huttunen saisi vain kymmenesosan tekijänpalkkiosta ja Haanpää loput. Huttunen vaati myöhemmin turhaan oman osuutensa suurentamista, koska kertoi suostuneensa sopimukseen humalassa.
Carl Zeller

Carl Adam Johann Nepomuk Zeller (19. kesäkuuta 1842 St. Peter in der Au, Itävalta - 17. elokuuta 1898 Baden bei Wien, Itävalta) oli itävaltalainen säveltäjä, joka tuli tunnetuksi erityisesti klassisen wieniläisoperetin edustajana.

Tausta

Jo lapsena Zellerillä oli erinomainen sopraanoääni ja hän liittyi 11-vuotiaana Wienin poikakuoro Wiener Sängerknabeniin. Äänenmurroksensa jälkeen Zeller opiskeli säveltämistä Simon Sechterin johdolla. Tämän lisäksi hän opiskeli myös lakia Wienin yliopistossa.
Zeller sävelsi lähinnä vapaa-aikoinaan. Hän työskenteli päätoimisesti ensin notaarina, minkä jälkeen hänet nimitettiin virkamieheksi Itävallan opetus- ja kulttuuriministeriöön 1873. Hän sai hovineuvoksen arvonimen.
Bijektio

Esimerkkejä

Funktio f: R → R, f (x)  = 2x + 1, on bijektio, koska jokaista reaalilukua y kohden voidaan ratkaista yhtälö y = 2x + 1 ja saadaan tasan yksi reaalinen vastaus x = (y − 1)/2.
Funktio g: R → R, g(x) = x², ei ole bijektio. Tämä funktio ei ole injektio, koska funktio saa saman arvon kahdella eri muuttujan arvolla: esimerkiksi g(1) = 1 = g(−1). Toisaalta funktio ei ole surjektio, koska havaitaan esimerkiksi, ettei ole reaalilukua x, jolle x² = −1. Kumpi tahansa näistä seikoista riittää osoittamaan, että funktio g ei ole bijektio. Jos kuitenkin muutetaan funktion g lähtö- ja maalijoukko siten, että pätee g: [0, ∞) → [0, ∞), funktio g on bijektio.
Antto Terras

Antto Terras  (s. 1973) on virolaissyntyinen suomalainen kirjailija ja koomikko. Hän on opiskellut Tampereen yliopistossa teatterialaa, mutta työskennellyt sen jälkeen päätoimisena myymäläetsivänä. Stand-up-koomikkona hän on esiintynyt sekä lavalla että televisiossa. Lisäksi hän työskentelee viron kielen oikeustulkkina.

Teokset

Terraksen esikoisteos Stockmann Yard ilmestyi elokuussa 2015 ja käsittelee humoristisesta näkökulmasta myymäläetsivän työtä. Hän on tehnyt aiheesta myös näytelmän Turun linnateatteriin. Vuonna 2016 Linnateatterissa sai ensi-iltansa Terraksen kirjoittama näytelmä Myyntimies Berthold. Lokakuussa 2017 ilmestyi Pilkkuun asti. Baarimestarin muistelmat -teos. Vuoden 2019 kesäkuussa Into Kustannus julkaisi Antto Terrakselta teoksen Tallinnan tappajat - Viron veriset vuodet.
Aakku Cederberg

Aarne "Aakku" Cederberg on Egotripin alkuperäinen basisti. Cederberg työskentelee nykyään rehtorin virassa Santahaminan ala-asteella.
Kuula (matematiikka)

Kuulat ovat topologiassa metrisen avaruuden osajoukkoja, jotka koostuvat niistä avaruuden pisteistä, jotka ovat metriikan määritelmään kuuluvan etäisyyden sisällä erikseen määritellystä avaruuden pisteestä. Toisin sanoen kuula on eräänlainen pallopinnan sisäänsä rajaama avaruus, erotuksena itse pallopinnasta.
Jos  on metrinen avaruus sekä  ja , niin joukko
 
on avoin kuula, jonka keskipiste on  ja säde  sekä
 
on suljettu kuula, jonka keskipiste on  ja säde . Lisäksi määritellään joukko
,
joka on pallo samoilla keskipisteellä ja säteellä. Joukkoa  sanotaan myös pisteen  kuulaympäristöksi.

Ominaisuuksia

Suljettu kuula muodostuu avoimesta kuulasta ja pallosta, joilla on sama keskipiste ja säde:
Avoin kuula on vastaavasti suljettu kuula, josta erotetaan pallo:
Pallo on vastaavasti suljettu kuula, josta erotetaan avoin kuula:
Metriikan määritelmästä johtuen , joten kuulan keskipiste kuuluu aina sekä avoimeen että suljettuun kuulaan:

Osajoukon kuulat

Metrisen avaruuden  osajoukossa  avointa kuulaa merkitään :llä. Osajoukkoon voidaan kuitenkin määritellä vain sellaiset kuulat, jotka ''mahtuvat'' joukkoon . Toisin sanoen , jos ja vain, jos  (ja ). Näin ollen
.
Vastaava pätee myös suljetuille kuulille.

Avoin ja suljettu väli

Avaruudessa , varustettuna metriikalla , on avoin kuula  avoin väli:
Vastaavasti suljettu kuula  on suljettu väli:

Kiekko ja kuula

Varustetaan avaruus  metriikalla . Jos , niin avoin kuula  on reunaton kiekko:
Vastaavasti suljettu kuula  on kiekko:
Erityisesti origokeskinen yksikkökiekko on suljettu kuula . Jos , niin suljettu kuula  on se, mitä yleisessä mielessä tarkoitetaan kolmiulotteisella umpinaisella pallolla (esimerkiksi kuulantyönnössä käytettävä kuula):
Vastaavalle avoimelle kuulalle on hankalampi keksiä todellista kolmiulotteisen maailman vastinetta, sillä siitä pitäisi olla ''kuorittu'' pois äärettömän ohut pintakerros.

{
        0
        ,
        1
        }
      
    
    {\displaystyle \{0,1\}}
  
-metriikan kuula

Olkoon mielivaltainen joukko. Asetetaan sille metriikka
Tällöin
Skonto-areena

Skonto-areena on urheiluhalli Latvian Riiassa. Halli on osa suurempaa urheilupaikkojen kokonaisuutta, johon kuuluu jalkapallostadion sekä kaksi pienempää urheiluhallia, joissa pelataan muun muassa kori- ja lentopalloa sekä curlingia. Hallissa järjestettiin vuonna 2003 Eurovision laulukilpailu. Katsojia halliin mahtuu 6 500. Areena valmistui vuonna 1996 ja se kunnostettiin vuoden 2006 jääkiekon MM-kilpailuita varten. Toisena kilpailupaikkana tuolloin toimi Riika-areena.
Aselaji

Aselaji on puolustushaaran (maa-, meri- ja ilmavoimat) alayksikkö, tietyyn perustehtävään erikoistunut osakokonaisuus.
Suomen maavoimien aselajit ovat jalkaväki, kenttätykistö sekä ilmatorjunta-, viesti-, huolto- ja pioneerijoukot.
Pierre Pican

Pierre Auguste Gratien Pican (s. 27. helmikuuta 1935 Granville) on ranskalainen roomalaiskatolinen piispa. Hän liittyi salesiaaneihin 4. syyskuuta 1955 ja sai pappisvihkimyksensä 24. huhtikuuta 1966. Hänet nimitettiin Bayeux'n (-Lisieux'n) hiippakunnan koadjuuttoripiispaksi 10. maaliskuuta 1988, ja piispaksi vihkiminen seurasi 17. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Jean-Marie-Clément Badré, jota avustivat Jacques André Marie Jullien ja Joseph Gustave François Wicquart.
Picanista tuli 19. marraskuuta 1988 Bayeux'n (-Lisieux'n) piispa, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 12. maaliskuuta 2010.
Mustalammi (Orivesi)

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee Siikanevan kaakkoispuolella kohoavalla mäkisellä järvialueella ja se jää siellä Iso-Haikaran kaakkoispuolelle korkean mäen juurelle. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Viereisen 25 metriä korkean mäen rinteet putoavat järveen. Metsäautotie ohittaa lammen mäen päällä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Kooninjoen valuma-alueeseen (35.745) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 166,8 metriä mpy. Lammella ei ole tulo- eikä laskuojia, joten se voidaan luokitella umpijärveksi.
Jasmine (laulaja)

Jasmine Tatjana Anette Valentin (taiteilijanimeltään Jasmine) on suomalainen romanimuusikko. Hän on syntynyt vuonna 1976.
Jasmine Valentin on kotoisin kymmenlapsisesta helsinkiläisperheestä. Monien muiden romanien tapaan Jasmine on muusikkona itseoppinut: hän taitaa niin laulujensa säveltämisen, sanoittamisen, sovittamisen kuin säestämisenkin. 
Hän edusti Suomea vuonna 1996 Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”Niin kaunis on taivas”. Suomen karsinnassa hänen mikrofoninsa ei toiminut, ja hänen esityksensä jouduttiin aloittamaan alusta. Puhelinäänestykseen tuli niin paljon soittoja, että linjat menivät tukkoon. Tulos julkistettiin vasta parin päivän kuluttua. Jasmine sai lähes 68 000 ääntä.
Jasmine selviytyi alkukarsinnasta viimeisenä finaaliin sijoituksen ollessa 22. yhteensä 29. karsijamaan joukossa. Vain järjestäjämaa ja edellisen vuoden voittaja Norja selviytyi suoraan finaaliin.
Kansainvälisessä loppukilpailussa Jasmine kertoi jännittäneensä paljon, ja se hieman kuului hänen lauluäänestäänkin. Hän on haastatteluissa kertonut olleensa vielä muutama hetki ennen esiintymistään tyytymätön kampaukseensa ja pörryttäneensä sen viime hetkellä uusiksi. Finaalissa kappaleen loppupuolella Jasmine oli lähellä alkaa laulaa instrumentaaliväliosan aikana. Finaalin lopputuloksissa Suomi jäi viimeiselle sijalle. Jasmine kuitenkin sai yhdeksän pistettä (Norjasta kaksi ja Islannista seitsemän), joka oli siihen aikaan suurin pistemäärä Euroviisuissa viimeiseksi jääneelle laululle.
Eurovision laulukilpailun jälkeen median kiinnostus uutta artistia kohtaan laski ja Jasmine on keskittynyt kiertämään ulkomailla. Hän on esiintynyt muun muassa Turkissa, Espanjassa ja Kreikassa.
Vuonna 2007 Jasmine esiintyi Yleisradion TV 1:n sarjassa Romano-tv yhtenä Manne Menuetti -orkesterin jäsenenistä. Vuonna 2009 hän on esiintynyt Yleisradion TV1:n sarjassa Manne maailmalla.
Tauntaun

Tauntaunit ovat kuvitteellisia George Lucasin Tähtien sota -elokuvien olentoja.
Tauntaunit ovat kaksijalkaisia, lyhytkäsisiä ja karvaisia matelijoita, jotka asuvat jääplaneetta Hothilla.
Tauntaunit esiintyivät elokuvassa Imperiumin vastaisku, jossa Kapinaliitto on perustanut uuden tukikohdan Hothin planeetalle. Kesytettyjä tauntauneja käytettiin tukikohdassa ratsuina. Tauntaunit elävät ankeissa olosuhteissa, wampojen kaltaisten petojen ja jäätävän pakkasen armoilla. Turkkinsa vuoksi ne kestävät hyvin kylmää, mutta elokuvassa se tauntaun, jolla Luke Skywalkeria pelastamaan tullut Han Solo ratsasti, kuoli kylmyyteen. Olentojen sisälmykset haisevat mutta lämmittävät ja suojaavat kylmältä.
Vasemmistorintama (Ranska)

Vasemmistorintama (ransk. Gauche démocrate et républicaine, GDR) on ryhmä ranskan kansalliskokouksessa johon kuuluu vasemmisto- ja kommunistipuolueita. Ryhmän suurin puolue on Ranskan kommunistinen puolue.
Justice League: Chronicles

Pelattavuus

Pelissä on kolme eri tehtävää eivätkä ne liity toisiinsa. Jokaisessa tehtävässä on mukana kaksi sankaria, joiden ohjaamista voi vaihdella. Moninpelissä voi pelata molemmilla hahmoilla.
Hahmojen pelattavuus on yksinkertainen, sillä siinä on isku ja hyppy nappi, jonka lisäksi kullakin sankarilla on oma erikoiskykynsä. Kyky kuitenkin kestää tietyn ajan ja sen latautumiseen kestää useita sekunteja.