google/wiki40b huggingface dataset:
Freija

Freija (tai Freyja, Freya, Freia, Freja, Fröja, muinaisnorjan ”rouva”) on skandinaavisessa mytologiassa vaanien sukuun kuuluva jumalatar. Hän on kauneuden, rakkauden ja hedelmällisyyden jumalatar, ja samalla myös kaikkein kaunein jumalista. Useat paikannimet todistavat Freijan laajalle levinneestä palvonnasta, varsinkin Ruotsissa ja Norjassa.

Perhe ja koti

Freijan isä on Njord, ja hänellä on kaksosveli Freyr. Freijan äiti on ilmeisesti Njordin jättiläisvaimo Skadi. Freija on Ódrin vaimo, ja heillä on kaksi tytärtä, Hnoss ja Gersimi. Ódrin uskotaan olleen alun perin sama jumala kuin Odin. Ódr lähtee usein pitkille matkoille, ja kotiinjätetty Freija lähtee sitten etsimään miestään ja vuodattaa kultaisia kyyneleitä.
Freija asuu Fólkvangrissa. Hän ratsastaa kissojen vetämillä vaunuilla ympäri myyttistä maailmankaikkeutta. Hän on pukeutunut viittaan tai leninkiin, joka on tehty haukan sulista. Yhdessä tarinassa Freija ratsastaa Hildisvíní-nimisellä karjulla. Freijaan yhdistetään myös hevonen.

Ominaisuudet ja roolit

Freija on kaunis ja monitaitoinen. Hänet yhdistetään rakkauteen, himoon, vaurauteen ja taikuuteen. Hän esiintyy useassa myytissä rakastajana tai himon kohteena. Myytit korostavat Freijan roolia kaikessa seksuaalisuuteen liittyvässä, synnytystä lukuun ottamatta. Freija esitetään usein vastustamattoman himon kohteena, etenkin jättiläisten silmissä. Esimerkiksi jättiläinen Thrym haluaa varastamansa vasaran palkaksi ainoastaan Freijan omakseen. Freija nähdäänkin monen asian ”palkkiona”, ja muut jumalat pyrkivät välttämään hänestä luopumista. Toisissa myyteissä kuitenkin korostetaan Freijan vapaata ja huomattavaa seksuaalisuutta, ja esimerkiksi Loki toruu Freijaa väittämällä kaikkien jumalten ja haltioiden maanneen tämän kanssa. Yhdessä runossa Freijaa kutsutaan sankari Óttarin rakastajattareksi. Kun Freija tahtoi saada kuuluisan Brisingamenin kaulakorun neljältä kääpiöltä, jokainen heistä pyysi saada viettää yhden yön naisen kanssa, mihin Freija viimein suostui.
Freijan tärkein rooli on hedelmällisyyden jumalatar. Hänen toinen nimensä on Horn, joka tarkoittaa mahdollisesti pellavaa tai pellavakangasta, jonka tekeminen oli naisen työtä. Pellavakankaan kautta Freijasta tuli myös rakkauden ja häiden suojelija. Toinen Freijan rinnakkaisnimistä, Gefn, ’antaja’, viittaa runsauden jumalattaren rooliin. Myös moni tarina viittaa hänen aarteeseensa, ja Freijan kyynelten sanotaan olevan kultaisia.
Freija myös valitsee puolet taistelukentällä kaatuneista sotureista Odinin Valhallaan. Valitessaan vainajia Odinille Freija toimii kuoleman, ehkä myös taistelun jumalattarena.
Freija opetti myös šamanistista taikuutta aasoille.

Uskonnossa

Freija oli hedelmällisyyden jumalattarena luultavasti keskeisessä osassa skandinaavisessa uskonnossa. Mahdollisesta Freijan kultista ei ole säilynyt kuvausta muinaisnorjalaisissa lähteissä, mutta Ruotsissa ja Norjassa on paljon paikannimiä, jotka viittaavat Freijan palvontaan tai kulttiin.

Perjantai

Perjantai germaanisissa kielissä, kuten englannissa, hollannissa, saksassa ja ruotsissa – ja näistä lainautuneena myös suomessa, tulee Freijan tai Friggin nimestä.
Italian parlamentti

Italian parlamentti (ital. Parlamento Italiano) on Italian tasavallan lainsäädäntövaltaa käyttävä elin. Parlamentti koostuu edustajainhuoneesta ja senaatista, jotka yhdessä valitsevat myös presidentin. Edustajainhuoneeseen kuuluu 630 jäsentä ja senaattiin 315 senaattoria. Lisäksi tietyt henkilöt, kuten entiset presidentit, pääsevät loppuiäkseen senaatin jäseniksi. 
Virallisesti Italian parlamentti koostuu alahuoneesta ja ylähuoneesta, käytännössä Italiassa on kaksi erillistä parlamenttia. Edustajainhuoneella ja senaatilla on nimittäin samanlainen tehtävänkuva: esimerkiksi lakialoitteen pitää läpäistä molemmat kamarit astuakseen voimaan ja maan hallituksen tulee nauttia molempien kamarien luottamusta. Italiaksi järjestelmää kuvataan termillä bicameralismo perfetto (suom. täydellinen kaksikamarisuus).
Fäboda

Fäboda on uimaranta, ja vapaa-ajan alue, joka sijaitsee noin 10 kilometriä Pietarsaaren keskustasta. Fäbodassa on kolme hiekkarantaa, Fäboda cafén ranta, Isohiekka ja Pikkuhiekka. Isohiekka on luokiteltu Natura-alueeksi. 
Fäbodan alueella on laaja verkosto luontopolkuja, Fäboda Café & Kitchen ravintola, sekä asuntovaunualue ympärivuotisilla vuokrapaikoilla.
Lentokenttäpaloauto

Lentokenttäpaloauto on paloauto, joka on suunniteltu erityisesti pelastus- ja sammutustehtäviin lento-onnettomuustilanteissa sekä lentoasemalla syttyvien tulipalojen sammutukseen.
Kokoonsa nähden lentokenttäpaloautot kiihtyvät yleensä nopeasti. Niillä voi ajaa myös maastossa, joten ne kykenevät tarvittaessa toimimaan myös päällystetyn lentokenttäalueen ulkopuolella. Niihin mahtuu suuria määriä vettä ja sammutusvaahtoa, ja niissä on tehokkaat pumput. Useimmissa lentokenttäpaloautoissa on myös vesitykki, jonka avulla paloja voi sammuttaa kaukaa.
Joissakin lentokenttäpaloautoissa on puomi, jonka päässä oleva vesitykki voidaan saada jopa yli 10 metrin korkeuteen. Osassa näistä puomeista on snozzle-suutin, jolla voidaan tehdä pieni reikä lentokoneen runkoon ja sammuttaa matkustamon ja rahtitilan tulipaloja.
Kaakkolammi (Rämsöö)

Maantiede

Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 100 metriä. Lampeen laskee suo-oja, joka kerää sitä ympäröivältä suolta vedet. Lammen luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 600 metriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Kyynäräjärveen laskevaan ojaan.
Lammen rantaviiva on 0,48 kilometriä pitkä ja järven lähialue on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mutta sen ranta on soistunutta metsää. Rannoilla ei ole rakennuksia eikä sinne johda tieto
Jussi Ala-Kuha

Jussi Aaro Ala-Kuha (1. heinäkuuta 1952 Kuortane - 12. maaliskuuta 2007) oli suomalainen soitinrakentaja, säveltäjä, sanoittaja ja sovittaja joka vaikutti kanteleenrakentajien kouluttajina Kaustisella. Ala-Kuha vaikutti myös Bill Hota & Pulvers-yhtyeessä.
1. joulukuuta

1. joulukuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 335. päivä (336. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 30 päivää.
Joulukalenterin ensimmäinen luukku avataan 1. joulukuuta.
Jyppyränriipi

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,2 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Iso-Vietosen–Raanujärven alueella (67.96), jonka Matalajoen valuma-alueeseen (67.965) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy.
Jan Edström

Jan Edström (s. 22. syyskuuta 1960 Pietarsaari) on suomalainen pastori ja teologi, joka toimi Suomen ekumeenisen neuvoston pääsihteerinä vuosina 1993–2006. Edström edusti Suomen ruotsinkielisiä baptisteja eli Finlands svenska baptistmissionia. Tämän jälkeen hän on toiminut Kirkon Ulkomaanavussa ja kirkon ruotsinkielisessä työssä Ekumeenisen vastuuviikon ruotsinkielisenä projektisihteerinä. 2011 hänet valittiin Suomen ruotsinkielisten vapaakirkkojen, Frikyrklig Samverkanin, puheenjohtajaksi kahdeksi vuodeksi. 
Edström on opiskellut Åbo Akademissa ja seminaarissa Kaliforniassa. Hän on toiminut Pietarsaaren, Vaasan ja Helsingin ruotsinkielisten baptistiseurakuntien palveluksessa. Edström asuu Espoossa, hänellä on viisi lasta.
Toimiessaan Suomen ekumeenisen neuvoston pääsihteerinä Edström osallistui suurta keskustelua herättäneen Kirkko turvapaikkana- oppaan kirjoittamiseen. Vuonna 2011 hänet valittiin Uskontojen yhteistyö Suomessa USKOT-foorumin puheenjohtajaksi kahdeksi vuodeksi. Foorumi on kolmen monoteistisen uskonnon (juutalaisuus, kristinusko, islam) yhteistyöelin. Foorumin perustamiseen on myötävaikuttanut tasavallan presidentin, Tarja Halosen, vuonna 2001 käynnistämät keskustelut uskontojohtajien kanssa.
Edströmiä seurasi ekumeenisen neuvoston pääsihteerinä ortodoksipappi Heikki Huttunen.
Edström on aktiivinen trumpetisti ja on tuottanut levyn Vingar (IMU-CD 113), jossa esitetään uusia suomenruotsalaisten säveltäjien sovittamia virsiä ja lauluja.
Tramontana

Tramontana on espanjalainen yksi- tai kaksipaikkainen urheiluauto, jonka muotoilussa on otettu vaikutteita muun muassa Formula 1 -autoista. Se on valmistettu Gironassa, Costa Bravassa. Tramontana esiteltiin ensimmäisen kerran vuoden 2005 Geneven autonäyttelyssä. Kaksipaikkaisessa mallissa matkustaja istuu kuljettajan takana hieman kuljettajaa korkeammalla. Auton konepellissä oleva merkki on tehty puhtaasta valkokullasta. Autoja aiotaan valmistaa vain 12 kappaleen vuosivauhtia, kun tuotanto vuonna 2008 lähtee kunnolla käyntiin.
Nimi Tramontana viittaa voimakkaasen vuoristotuuleen.

Runko

Auton runko on valmistettu alumiinista ja hiilikuidusta, jotta autosta on saatu mahdollisimman kevyt.

Tekniikka

Vaihteisto on kuusivaihteinen manuaalivaihteisto. Jousitus on toteutettu joka kulmassa kaksin koiranluin.
Raiskiojärvi

Maantietoa

Järven pituus on 200 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Se jää Hahmojärven ja Pikkujärvenäyrään väliin. Järven rannat ovat puoliksi soistuneet ja puoliksi kuivaa metsämaata. Siihen laskee idästä Luomakorven kuivatusoja ja pohjoisesta lyhyt metsäoja. Järvellä on kaksi kaivettua laskuojaa Hahmojärveen. Rantaviivan pituus on 550 metriä. Lampi on autio ja sitä reunustaa etelässä suoja-aita. Lentokentän huoltotie kulkee järven länsipuolelta läheltä ohi. Lempäälän raja ohittaa järven 150 metrin päässä.

Historiaa

Järven lähihistoria on sama kuin Hahmojärvelläkin.
Pakkolunastus

Pakkolunastus on omaisuuden lunastamista yleiseen käyttöön korvausta vastaan. Suomessa valtio ja kunnat voivat pakkolunastaa esimerkiksi maata kansalaisiltaan, joille tulee kuitenkin maksaa lunastetusta maasta täysi korvaus. Maata pakkolunastetaan muun muassa tekojärviä varten sekä maanteitä ja rautateitä tehtäessä. Lisäksi maata voidaan pakkolunastaa maanpuolustuksellisiin tarkoituksiin.

Suomessa

Suomessa pakkolunastuksen tulee perustua lakiin ja lisäksi yleisen tarpeen tulee vaatia sitä.  Pakkolunastettavasta omaisuudesta on maksettava täysimääräinen korvaus eli markkinahinta. Sen on tulkittu olevan korkein käypä hinta.
Vuoden 1977 laki kiinteän omaisuuden ja erityisten oikeuksien lunastuksesta sallii pakkolunastuksen vain yleisen tarpeen vaatiessa ja vain jos tarkoitusta ei voida saavuttaa muilla keinoin eikä siitä koidu yksityiselle edulle suurempaa haittaa kuin on yleiselle edulle koituva hyöty.  Tähän lakiin viittaavat myös erityisemmät lait kuten Ratalaki ja Laki omaisuuden lunastuksesta puolustustarkoituksiin.
Kaikki tai ei mitään (albumi)

Taustaa

Albumin ensimmäinen single "Sarvet esiin" julkaistiin 10. marraskuuta 2010. Singlellä vierailee metalliyhtye Mokoma ja siitä on julkaistu musiikkivideo.
20. joulukuuta 2010 julkaistiin albumin toinen single "Selvä päivä". Kappaleella vierailee Lord Est ja myös siitä on julkaistu musiikkivideo. "Selvä päivä" menestyi edeltäjäänsä paremmin: se lisättiin julkaisupäivänään YouTubeen ja sitä oli muutamassa vuorokaudessa katsottu jo 140 000 kertaa. Huhtikuun lopussa 2011 videota oli katsottu jo yli 4,0 miljoonaa kertaa. Heinäkuussa musiikkivideota oli katsottu jo yli 5 miljoonaa kertaa.
Civilization IV: Warlords

Civilization IV: Warlords on Civilization IV:lle Yhdysvalloissa 24. heinäkuuta ja Euroopassa 28. heinäkuuta 2006 julkaistu lisäosa. Siinä on painotettu nimenomaan sotimiseen ja sen seurauksiin. Suurmiehille on tullut uusi luokka, sotaherrat. Erikoisyksiköiden lisäksi kansoille on tullut myös erikoisrakennus. Uutena ominaisuutena ovat myös vasallivaltiot. Pelissä on myös kahdeksan uutta skenaariota.
Lara Melda

Lara Melda Ömeroğlu (s. 16. joulukuuta 1993 Lontoo) on turkkilainen pianisti.
Lättäkalat

Lajit ja anatomia

Lättäkalojen heimoon kuuluu 10 sukua ja 49–75 lajia. Kooltaan ne ovat pienikokoisia ja saavuttavat maksimissaan noin 10 cm:n pituuden. Ruumiinrakenteeltaan ne ovat korkeita ja hyvin litteitä kaloja. Tyypillisiä piirteitä ovat suuret, eräillä lajeilla teleskooppimaiset, silmät ja kookas suu, pään ja vatsan luminoivat valoelimet, lyhyt selkäevä ja eräillä lättäkalaljeilla on rasvaevä. Vöriltään heimon kalat ovat sivuiltaan hopeanharmaita ja vatsastaan tummempia.

Levinneisyys ja elintavat

Lättäkalalajeja tavataan kaikista lämpimistä ja lauhkeista vesistä. Tyypillisesti ne elävät 100–4 000 metrin syvyydessä ja elävät öisin lähempänä pintaa kuin päivisin. Heimon kalojen ravintoa ovat pienet planktonäyriäiset, kuten hankajalkaiset.
Terry Virts

Koulutus ja ura ilmavoimissa

Virts syntyi vuonna 1967 Baltimoressa, mutta pitää Columbiaa Marylandissa kotikaupunkinaan. Hän valmistui Oakland Mills High Schoolista Columbiassa, Marylandissa vuonna 1985. Virts suoritti B.Sc. tutkinnon matematiikassa Yhdysvaltain ilmavoimien akatemiassa vuonna 1989 ja aeronautiikan maisterintutkinnon Embry-Riddle Aeronautical Universityssä 1997. Ilmavoimien akatemiassa ollessaan Virts osallistui vuonna 1988 Ranskan ilmavoimien vaihto-ohjelmaan École de l'Airissa.
Ilmavoimien akatemian jälkeen Virts liittyi ilmavoimiin vänrikkinä vuonna 1989. Hän toimi F-16 -lentäjänä yksikkönsä mukana Yhdysvaltojen lisäksi myös Etelä-Koreassa ja Saksassa. 
Hänet valittiin Edwardsin lentotukikohdassa Kaliforniassa toimivaan ilmavoimien koelentokouluun vuonna 1997. Valmistumisen jälkeen hän toimi F-16:n koelentäjänä.
Virts on lentänyt yli 3000 tuntia yli 40 lentokoneella.

Ura NASAssa

Virts valittiin NASAn astronauttikoulutukseen heinäkuussa 2000. Hän aloitti koulutuksen elokuussa 2000. 18 kuukautta kestäneen koulutuksen jälkeen hänet nimitettiin NASAn teknisiin tukitehtäviin. Hän on toiminut lennonvalvonnan ja kansainvälisen avaruusaseman (ISS) yhteyshenkilönä (CAPCOM). Hän osallistui pilottina sukkulalennolle STS-130 helmikuussa 2010.
Virts on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.
RN Emanuele Pessagno

Palvelus

Alus upotettiin 29. toukokuuta 1942.
T-55

Suomen puolustusvoimat

Suomen puolustusvoimilla oli pitkään käytössä T-55-vaunut, jotka modernisoitiin 1990-luvun alussa (uusi tyyppimerkintä T-55M). Modernisoinnin tärkein osa on ajanmukainen ammunnanhallintajärjestelmä, jossa vanhan infrapuna-pimeänäköjärjestelmän tilalle asennettiin valonvahvistimeen perustuva yötoimintajärjestelmä sekä tarkka ballistiikkalaskin. Muita parannuksia ovat muun muassa kuminiveltelat, telapyörästön suojalevyt, pääaseen putken lämpösuojus, valoraketinheitin sekä kalustolaatikot tornin takaosassa.
Kaikki armeijan T-54/T-55 -vaunut on jo poistettu käytöstä. T-55M -panssarivaunut jäävät tulevaisuudessa pois myös sodan ajan taistelukalustosta. Niiden käyttöikää pidentää 90-luvulla tehty modernisointi, joka tekee vaunusta melko tehokkaan jalkaväen tukivaunun.
T-54:t ja T-55:t saatetaan myydä Vietnamille. Vaunujen purkaminen Suomessa olisi erittäin kallista, koska niissä on asbestia, mikä vaatii asbestityöluvan.
Parolan Panssarimuseon kokoelmiin kuuluu mm. T-54, Suomessa modernisoitu T-55M-vaunu ja ajonäytöksissä käytettävä puolalaisvalmisteinen T-55A.
Koulutuskäytössä T-55-pioneeripanssarivaunut säilynevät vielä pitkään. Viimeinen T-55M:lle koulutettu panssarivaunukomppania kotiutui vuoden 2002 alussa Panssarivaunupataljoonan 1. Panssarivaunukomppaniasta. Viimeiset 2 asentaja//miehistöryhmää kotiutuivat heinäkuussa 2003 Vekaranjärveltä.
Lisäksi Puolustusvoimien käyttämä Ilmatorjuntapanssarivaunu 90 Marksman oli alun perin rakennettu tarkoitusta varten Puolasta hankituille T-55-alustoille. Marksman-järjestelmä on kuitenkin siirretty Leopard 2 -alustalle kokonaisuudessaan vuoden 2015 aikana.
T-55M -raivausvaunuja on käytössä vielä mekanisoitujen joukkojen osana 2016, ainakin harjoituksissa. Vaunuihin on mahdollista kiinnittää miinajyrä panssarimiinojen raivaamista varten.
Adam von Trott zu Solz

Adam von Trott zu Solz (9. elokuuta 1909 Potsdam – 26. elokuuta 1944 Berliini) oli saksalainen lakimies ja diplomaatti. Trott zu Solz osallistui heinäkuun 20. päivän salaliittoon, jossa yritettiin salamurhata Adolf Hitler.

Elämä

Adam von Trott zu Solz syntyi Potsdamissa Saksassa elokuussa 1909. Hänen isänsä oli August Trott zu Solz ja äitinsä Emilie Eleonore, omaa sukua Schweinitz. Vuonna 1931 Adam von Trott zu Solz muutti Yhdistyneeseen kuningaskuntaan opiskelemaan. Hän opiskeli ensin Oxfordissa, josta siirtyi jatko-opintoihin Yhdysvaltoihin. Vuonna 1937 Trott zu Solz työskenteli Kiinassa.

Kuolema

Heinäkuun 20. päivän salamurhayrityksen jälkeen Trott zu Solz pidätettiin ja todettiin syylliseksi operaatioon. Trott zu Solz teloitettiin hirttämällä elokuussa 1944, runsas kuukausi salamurhayrityksen jälkeen, Plötzenseen vankilassa.

Muuta

Trott zu Solzin vaimo ja kaksi lasta selvisivät eikä heitä tuomittu, vaikka vaimo oli ollut muutaman kuukauden vangittuna aikaisemmin. Lasten isovanhemmat ottivat lapset huostaansa joksikin aikaa, kunnes lasten äiti sai heidät takaisin sodan jälkeen vuonna 1945. Yhdestä lapsesta tuli aikuisiällä opettaja.
Ierápetra

Maantiede

Ierápetran kaupunki sijaitsee Kreetan etelärannikolla Välimereen kuuluvan Libyanmeren rannalla. Ierápetran kunta käsittää alueen rannikolla saaren kaakkoisossa. Se muodostuu Ierápetran kaupungista, monista pienistä kylistä sekä Chrysín saaresta. Ierápetran kaupunki on Kreetan neljänneksi suurin taajama ja Euroopan eteläisin kaupunki. Kaupungissa sataa vähiten koko Kreikassa ja siellä on eniten aurinkotunteja.

Myöhempi historia

Varhaisella bysanttilaisella kaudella Hierapytna oli piispanistuin, mikä näkyy edelleen Kreetan kirkon Ierápytnan ja Siteían hiippakunnan nimessä. Saraseenit tuhosivat kaupungin vuonna 824 jaa. Myöhemmin paikalle syntyi uusi asutus. Nykyisin se tunnetaan nimimuodossa Ierápetra. Kesäkuussa 1798 Napoleon I yöpyi Ierápetrassa ollessaan matkalla Egyptiin ja rakennus, jossa hän historioitsijoiden mukaan yöpyi, on nykyisin restauroitu.
Nykyinen Ierápetran kunta muodostui, kun Ierápetra ja Makrý Gialós yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.

Nähtävyydet

Ierápetran nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Ierápetran arkeologinen museo, venetsialaisten rakentama Ierápetran linna (Kástro Kalés) sekä Napoleonin talo. Merkittävin kirkko on Pyhän Yrjön (Ágios Geórgios) katedraali, joka on Ierápytnan ja Siteían hiippakunnan katedraali. Muita merkittäviä kirkkoja ovat muun muassa Panagítsa- ja Aféntis Christós -kirkot. Kaupungissa on myös vanha turkkilaiskortteli, jossa sijaitsee Tzamí-nimellä tunnettu moskeija.
Spyro: A Hero’s Tail

Pelaaminen

Pelin pelaaminen on pääpiirteissään samanlaista kuin muidenkin Spyro-pelien, mutta pelaaminen on hieman erilaista: ennen peliä ohjattiin PlayStation-ohjaimen vasemmalla puolilla olevilla näppäimillä, nyt ohjataan ohjaimen alaosassa olevilla sauvoilla.

Uudistukset

Pelissä ei käytetä enää edellisistä peleistä tuttuja tavanomaisia portaaleja ja peli on selvästi edeltajiänsä synkempi ja vaikeampi, koska joissakin tehtävissä on monta vaikeustasoa. Lisäksi jalokivien keruu vaihtuu kristallien keräämiseen, minkä lisäksi kristalleja on vaikeampi löytää ja ansaita. Pelissä on useita tasoja ja musiikkiraidat ovat huolellisemmin tehtyjä. Huomattavin muutos on tapahtunut ohjausnapeissa ja liikkeissä. Entisissä Spyro-peleissä neliö-napista puskettiin ja O-napista syöstiin tulta, tässä pelissä päinvastoin. Head Bash-liike saadaan aikaiseksi painamalla kahdesti X-nappia ja sitten O. Kuten edellisessä pelissä, tässäkin Spyro kykenee syöksemään muutakin kuin tulta: sähköä, vettä (veden avulla tosin vain liikutetaan mekanismeja, jolloin esim. ovet avautuvat, vihollisiin se ei juuri tehoa) ja jäätä, kunhan näitä voimia hallitsevat keijut ensin pelastetaan kenttäpomoilta vuorotellen. Eräs suuri muutos on Sparxin ylimääräinen elämäpiste, jonka voi ostaa Moneybagsin kaupasta. Tällöin Sparx on viimeisillä voimillaan punainen. Peliin on lisätty myös automaattisia toimintoja joita edelliset osat eivät sisältäneet; jos Spyron lentokorkeus ei riitä tasanteen päälle liitämiseen, hän tarttuu sen reunaan ja vetää itsensä ylös asti. Jos Spyro taas putoaa liian korkealta, hän alkaa huutaa. Jos pelaaja lopettaa pelaamisen muutaman minuutin ajaksi, Spyro nukahtaa. Kaikkein huomattavimpia muutoksia ovat henkilöiden ulkonäön vaihtuminen, sekä Spyron uudet kyvyt; kaksoishyppy, puolapyörintä, siipisuoja (tuttu eräästä aiemmasta osasta) ja kalliokiipeily (ts. seinähyppy).
1930-luvun lama

Keskuspankin vaikutus

Kansantaloustieteen professori Vesa Kanniaisen mukaan keskuspankin virheet olivat syynä siihen, että 1920-luvulla rahan tarjonta kasvoi 70 prosenttia, mikä aiheutti ”pörssi- ja asuntomarkkinakuplan ja lähihistorian pahimman lamakauden”. Sama toistui 2000-luvulla.
Ekonomisti Lawrence W. Reedin mukaan keskuspankki lisäsi rahan tarjontaa yli 60 prosenttia vuoden 1921 puolivälistä vuoden 1929 puoliväliin. Tämä laski korkoja ja nosti osakekurssin pilviin synnyttäen ”iloisen kaksikymmentäluvun”. Vuonna 1929 keskuspankki nosti korkoja ja antoi rahan tarjonnan vähetä lopulta 30 % kolmessa vuodessa, mikä Reedin mukaan aiheutti deflaation ja laskukauden.
Professori Scott Sumnerin mukaan 1920-luku oli ainoa 1900-luvun deflaatiovuosikymmen Yhdysvalloissa ja vuosien 1927–1929 buumi oli ainoa ekspansio deflaation vallitessa. Nimellinen bruttokansantuote (NBKT) nousi viisi prosenttia, mutta NBKT henkilöä kohden putosi 1920-luvulla kymmenen prosenttia.

Työttömyyskorvauksien vaikutus

Suuren laman aikana työttömyyskorvausten kesto nelinkertaistettiin. Hagedornin ym. empiirisen tutkimuksen mukaan työttömyyden pitkäaikainen kasvu johtui lähinnä siitä.
Työttömyyskorvaukset saavat työttömän nirsommaksi työtarjousten ja työnhaun suhteen ja siten pidentävät työttömyyttä. Hagedornin ym. tutkimus osoitti tämän työpaikkojen täyttymisen vaikeutumisen johtavan siihen, että yritykset perustavat vähemmän uusia työpaikkoja. Tämä viimeksi mainittu efekti on heidän tutkimuksessaan paljon edellisiä suurempi. Osa tutkimuskirjallisuudesta tutkii vain kahta edellistä.
Työttömyyskorvauksen laajentaminen nostaa palkkavaatimuksia, jolloin harvempi uusi työpaikka kannattaa luoda. Tällöin työnhakijat löytävät töitä hitaammin ja työttömyys kasvaa.

Tilapäinen toipuminen

Toipuminen lamasta alkoi kesällä 1932, ja kesäkuuhun 1933 mennessä teollisuustuotanto nousi 50 % huomattavan deflaation aikana. Kun kesäkuussa 1933 irrottauduttiin kultakannasta, alkoi inflaatio. Sen sijaan työnteko oli vuonna 1934 tuntimääräisesti pienempi kuin vuonna 1932. Kuitenkin vuonna 1939 BKT oli 27 % trendin alla, mikä professoreiden Harold L. Cole ja Lee E. Ohanian mukaan johtui työmarkkinapolitiikasta, jota ilman työllisyys olisi ollut 20 % parempi. Presidentti Roosevelt myönsi vuonna 1938 osan hallituksen politiikasta haittaavan toipumista ja palautti työnantajien oikeuden irtisanoa istumalakkoilijoita.

Vertailu muihin lamoihin

Reedin mukaan vuotta 1929 edeltäneet Yhdysvaltain lamat kestivät enintään 4 vuotta, useimmat enintään 2 vuotta. Suuri lama kesti 12 vuotta. Reed syyttää tästä keskuspankin rahapolitiikan lisäksi Hooverin pystyttämiä tulleja (Smoot-Hawley), miljardien yritys- ja maataloustukiaisia sekä Rooseveltin New Dealia, vaikka omassa vuoden 1932 vaalikampanjassaan Roosevelt vielä arvosteli Hooverin runsaita julkisia menoja, korkeita veroja, velkaantumista ja kaupan rajoittamista.
Keynesiläiset ovat arvioineet New Dealia suopeammin.
Neurodiversiteetti

Neurodiversiteetillä viitataan ihmiskunnan neurologiseen monimuotoisuuteen. 
Termi on johdettu biodiversiteetistä eli biologisesta monimuotoisuudesta, jota pidetään yleisesti arvokkaana ja hyödyllisenä asiana.
Neurodiversiteetin käsite syntyi 1990-luvulla autismin kirjolaisten internet-ryhmissä. Termillä viitataan ajatukseen siitä, että neurologinen erilaisuus pitäisi nähdä rikkautena ja hyväksyä osana ihmiskunnan luonnollista muuntelua. Nykyään termiä käytetään ajettaessa aspergereiden, ADHD-ihmisten ja tourettensyndroomaisten kaltaisten neurologisesti poikkeavien väestöryhmien oikeuksia.
Saaristomeren meripuolustusalue

Perinteet

Joukko-osaston kunniamarssi oli Johann Stranenskyn säveltämä Ernst von Vegesachin marssi.