google/wiki40b huggingface dataset:
Riemuitse tytär Siionin

Riemuitse tytär Siionin (engl. See, the Conqu’ring Hero Comes!) on Georg Friedrich Händelin vuonna 1747 säveltämä kuorolaulu, joka alun perin kuului hänen oratorioonsa Joshua, mutta jonka hän myöhemmin lisäsi myös muilta osin jo aikaisemmin säveltämäänsä oratorioon Judas Maccabeus. Sävelmä tunnetaan myös lähinnä adventtiaikaan liittyvänä hengellisenä lauluna sekä ainakin Ruotsin kirkossa sekä suomenruotsalaisissa seurakunnissa myös virtenä.

Kirkollinen käyttö

Sävelmä on alun perin draamalliseen oratorioon kuuluva sotasankarille osoitettu ylistyslaulu, mutta se otettiin jo varhain myös kirkolliseen käyttöön, Kristukselle osoitetuksi ylistyslauluksi.  Friedrich Heinrich Ranke kirjoitti siihen vuonna 1820 saksankieliset sanat, jotka ovat mukaelma Sakarian kirjan 9. luvun 9. jakeesta.
Laulu on mukana myös suomenruotsalaisessa virsikirjassa numerolla 7 nimellä Dotter Sion, fröjda dig. Suomenkielisessä virsikirjassa sitä ei ole, mutta siitä on laadittu useitakin suomennoksia, useimmat niistä tuntemattomien tekijöiden laatimia.

Pääsiäishymni

Vuonna 1884 sveitsiläinen Edmond Louis Budry kirjoitti pääsiäiseen liittyvän ranskankielisen hymnin À toi la gloire ("Sinulle kunnia"), joka lauletaan See, the Conqu’ring Hero Comes:n sävelellä. Richard B Hoyle käänsi sen myöhemmin englanniksi nimellä Thine Be the Glory.

Laulun suomenkieliset sanat

Laulun tunnetuin suomennos kuuluu seuraavasti:
Riemuitse, tytär Siionin,

kiittäen laula, Jerusalem!

Luoksesi saapuu Herras, kuninkaas.

Niin, nyt hän saapuu, rauhanruhtinaas.

Riemuitse, tytär Siionin,

kiittäen laula, Jerusalem!

Oi terve Poika Daavidin!

Kansalles suo sä siunaus.

Vahvista valtaas, iankaikkinen!
Hoosianna, taivas soikohon!

Oi terve Poika Daavidin!

Kansalles suo sä siunaus.

Sävelmän muita käyttöyhteyksiä

Ludwig van Beethoven sävelsi vuonna 1796 teoksesta 12 variaatiota pianolle ja sellolle (WoO 45).  
Sävelmä tuli 1800-luvulla Britanniassa tunnetuksi myös siitä, että torvisoittokunnat soittivat sitä joka kerta, kun uusi rautatielinja tai -asema avattiin. Sävelmä on mukana myös BBC Promsin esittämässä Henry Woodin teoksessa Fantasia on British Sea Songs.
Saksalaiset nationalistit laativat vuonna 1914 Händelin oratoriosta oman versionsa, Der Felthern, jossa sankarina ei ollut kukaan yksittäinen henkilö vaan Saksan kansa. Versio tuli myöhemmin suosituksi natsien valtakaudella, jolloin se esitettiin muun muassa Hallen musiikkijuhlilla vuonna 1935, jolloin Händelin syntymästä tuli kuluneeksi 250 vuotta.
Juutalaiset viettävät vuosittain temppelin vihkimisen juhlaa eli hanukkaa saman kapinan muistoksi, joka on ollut aiheena myös Händelin oratorioon Judas Maccabaeus. Sen vuoksi teos ja erityisesti laulu See, the Conqu’ring Hero Comes on Israelissa yhdistetty myös hanukkaan. Israelilainen lastenrunoilija ja -kirjailija Levin Kipnis on laatinut samalla sävelmällä laulettavan, hanukkaan liittyvän lastenlaulun, Hava Narima. 
Japanin kouluissa sävelmä soitetaan usein palkintoja jaettaessa.
Edith von Bonsdorff

Edith Helena von Bonsdorff (o.s. Andersen; 24. huhtikuuta 1890 Ringsted, Tanska – 19. huhtikuuta 1968) oli tanskalais-suomalainen tanssitaiteilija ja koreografi.
Edith von Bonsdorff oli alkuaan tanskalainen, mutta hän meni naimisiin suomalaisen kanssa. Hänen ensiesiintymisensä Suomessa oli vuonna 1919 yhdessä ruotsalaisen tanssijan ja koreografin Jean Börlinin kanssa. Seuraavilla vuosikymmenillä hän piti Helsingissä monia tanssiesityksiä ja teki ainakin yhden esityskiertueen vuonna 1925, yhdessä Kaarlo Erosen kanssa. 1920-luvulla von Bonsdorff oli jonkin aikaa kiinnitettynä myös Pariisin Les Ballets Suédois -balettiin. Siellä hän esiintyi muun muassa Francis Picabian librettoon perustuneessa avantgarde-baletissa Relâche, johon musiikin oli säveltänyt Erik Satie. Hän vieraili vuonna 1926 myös Suomen kansallisbaletin Šeherazade-baletissa, jossa hänen parinaan oli balettimestari George Gé.
Vuonna 1936 remontin jälkeen uudelleen avatun Svenska Teaternin avajaisohjelmistona olleen Peer Gynt -baletin koreografiasta vastasi von Bonsdorff. Vuonna 1951 von Bonsdorff laati koreografian Kansallisbaletin esittämään Salome-balettiin, joka oli ollut hänen suosikkiteoksiaan jo 1920-luvulla.
Itse koreografina luomissaan tanssiteoksissa von Bonsdorff käytti esiintyjinä sekä balettitanssijoita että tanssinopiskelijoita muun muassa Helvi Salmisen tanssikoulusta. Jotkut hänen omista töistään perustuivat Pariisin Les Ballets Suédois -baletin teoksiin.
Von Bonsdorff esiintyi myös Yrjö Nybergin ohjaamassa pitkässä elokuvassa Sano se suomeksi (1931). Vuonna 1961 von Bonsdorff sai ansioistaan Pro Finlandia -mitalin.
Hänen puolisonsa oli professori Per Adolf von Bonsdorff.
Kolmisoppinen (Orivesi)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee metsäalueella Syvänniemenmäen eteläpuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja se alavaa maastoa. Järveltä on 400 metriä Kuhmoisten rajalle ja järven kiertää Iso-Löytäneeltä tuleva metsäautotie kauempaa.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Västilänjoen valuma-alueeseen (35.725) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,9 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa ja sen laskuoja lähtee järven eteläpäästä. Oja virtaa aluksi tasaisesti, mutta sen uoma jyrkkenee keskijuoksulla ja lopulta oja putoaa yli 23 metriä ja sitten se laskee Iso-Löytäneeseen Paskaluodon eteen.

Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimeksi oli kirjoitettu ”Kolmiloppistenjärvi”. Vuoden 1965 peruskartassa järveen oli johdettu metsäoja idänpuoleiselta suolta. Järven laskuoja juoksee kartassa luontaisen oloisena. Vuoden 1986 kartassa läntiseen lahteen oli kaivettu tulo-ojat.
Laheda

Väestö

Vuonna 2011 Lahedan kunnassa oli 1 202 asukasta, joista 1 167 (97,1 %) oli virolaisia, 21 (1,7 %) venäläisiä ja 15 (1,2 %) muita kansallisuuksia.
Petri Ahonen

Yksityiselämä

Ahonen on naimisissa High Heels -tanssikoulun toimitusjohtajan ja tanssinopettajan Linda Ahosen kanssa. Parilla on kaksi lasta, Fiona ja Romeo. He asuvat Helsingissä. Ahonen on kotoisin Kotkasta.
Laivat (kappale)

Laivat (Пароходы, Parohody) on Igor Nikolajevin säveltämä ja Mihail Tanitšin sanoittama neuvostoliittolainen iskelmä, joka tuli kansainvälisestikin tunnetuksi Valeri Leontjevin ja Alla Pugatšovan tulkintoina vuonna 1985. Suomessa se tunnetaan parhaiten Rauli Badding Somerjoen levytyksenä samalta vuodelta. Laulun suomenkielinen teksti on Irma Arvolan. Kertosäe alkaa sanoin ”Kerro mistä laivat myötätuulen purjeisiinsa saivat...”.
Kappaleen ovat levyttäneet suomeksi myös muiden muassa Tapani Kansa (1985), Rainer Friman (1989), Maj Karman Kauniit Kuvat (1998) ja Jorma Kääriäinen (1999).
Juho Mynttinen

Juho Mynttinen (9. lokakuuta 1859 Iitti – 29. toukokuuta 1916 Iitti) oli iittiläinen maanviljelijä joka oli suomalaisen puolueen kansanedustajana 1910-luvulla.
Mynttisen vanhemmat olivat talollinen Johan Mynttinen ja Anna Davidintytär. Hän palveli useita vuosia sotaväessä ja toimi sitten maanviljelijänä Iitissä.
Mynttinen oli kansanedustajana 1909–1910 ja 1911–1914 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Hän oli ollut jo aiemmin mukana säätyvaltiopäivillä talonpoikaissäädyn jäsenenä vuosina 1904-1906. Mynttinen toimi Iitin kuntakokouksen puheenjohtajana ja kunnanvaltuuston varapuheenjohtajana. Hän oli myös kirkolliskokouksen jäsenenä.
Juho Mynttinen oli naimisissa vuodesta 1885 Vilhelmiina Ollilan kanssa.
Fenestra

”Uusi” Fenestra

Konkurssin yhteydessä Viron Fenestran osti sen toimiva johto ja jatkoi ikkunatuotantoa Fenestra-tuotemerkillä tehtaassaan Harjumaassa. Vuonna 2019 enemmistön (60 %) tästä yrityksestä omisti baltialainen sijoitusrahasto Livonia Partners. Maaliskuussa 2019 yritys kertoi ostavansa Domus-yhtiöiden konkurssipesältä Loimaan-tehtaan ja laajentavansa ikkunatuotantoa Virosta sinne.
Netti-Nysse

Netti-Nysse oli linja-auton alustalle rakennettu Tampereen kaupunginkirjaston tarjoama tieto- ja viestintäteknologian koulutustila, joka käsitti auditorion ja tietokoneluokan, jossa oli 10 tietokonetta nopein Internet-yhteyksin. Nimitys tulee Internetin lyhyestä nimestä netti ja tamperelaisesta tai sellaiseksi väitetystä lausahduksesta "nysse tulee", jonka alkuperäinen merkitys on nyt se (bussi) tulee.  Vanha Netti-Nysse sijaitsee nykyään Mobilian varastossa.
Netti-Nysse aloitti toimintansa 6. kesäkuuta 2001 Tampereen kaupungin liikennelaitoksen vanhassa haitari- eli nivelbussissa, joka muokattiin tarkoitukseen sopivaksi. Alkuperäinen Netti-Nysse ei ole enää käytössä, vaan se on museoitu. Järjestyksessä toinen, erityisesti tätä tarkoitusta varten rakennettu Lahden Autokorin valmistama Lahti Eagle -mallinen linja-auto otettiin käyttöön 3. lokakuuta 2005.
Netti-Nyssen rekisterinumero TRE-101 viittaa kaupungin nimeen sekä binäärilukuihin tietotekniikan symbolina. Sivistys- ja elämänlaatupalvelujen lautakunta päätti vuoden 2014 alussa Netti-Nyssen toiminnan luopumisesta.

Netti-Nyssen tietoliikenneyhteydet

Netti-Nysse toimi pääasiallisesti Tampereen kaupungin alueella käyttäen kiinteitä tukiasemia WLAN-yhteydellä. Yhteys voitiin muodostaa myös suunnattavalla siirrettävällä lähettimellä, joka voitiin kytkeä mihin tahansa tietoverkkoon. Lisäksi Netti-Nyssessä oli @450- ja 3G-yhteydet.
Aither

Aither (m.kreik. Αἰθήρ) on antiikin Kreikan mytologiassa yksi ensimmäisistä jumaluuksista, valon jumala. Hän on "ylemmän taivaan", avaruuden ja taivaan henkilöitymä, ja "kirkkauden, hehkun ja ylemmän ilman" alkuperäinen/luonnollinen jumala. Hän on puhdas, ylempi ilma, jota jumalat hengittävät, vastakohtana tavalliselle ilmalle, jota kuolevaiset maan päällä hengittävät.
Hesiodoksen Jumalten synnyssä Aither on Ereboksen ja Nyksin poika ja Hemeran veli. Hesiodoksen mukaan Aither on lisäksi Uranoksen isä. Hänen äitinsä Nyks (yö) vetää pimeän usvan Ereboksesta halki taivaan, jolloin hänen alapuolelleen tulee yö, kun taas hänen sisarensa Hemera (päivä) vetää pois tämän usvan paljastaakseen Aitherin säteilevän hehkun ja tuo päivän.
Nasserismi

Nasserismi on vallankumouksellinen arabisosialistinen ja arabinationalistinen poliittinen ideologia, joka perustuu Egyptin entisen presidentin Gamal Abdel Nasserin ajatuksille. 1950- ja 1960-luvuilla nasserismi levisi moniin muihin arabimaihin merkittävänä poliittisena voimana. Se on yhä merkittävä, joskin paljon hiipunut.
Nasser sosialisoi 51 % Egyptin yrityksistä vuoteen 1962 mennessä ja tukahdutti opposition väkivaltaisesti. Hänen itselleen valitsema seuraaja Anwar Sadat purki suuren osan nasserismia.
Nasserismi torjuu kommunismin, jota se pitää arabeille sopimattomana. Silti vuoden 1956 Suezin kriisin jälkeen Egypti turvautui voimakkaasti Neuvostoliiton tukeen, myös sodassa Israelia vastaan, vaikka nasseristit vainosivatkin kommunisteja.
Nasserismi on sekulaari ideologia muttei kiellä uskontoja. Nasseristit vastustavat sionismia ja länsimaita mutta kannattavat teollistamista ja modernisaatiota. Syyriassa ja Saddam Husseinin aikana Irakissakin valtaa pitänyt arabisosialistinen Baath-puolue on lähellä nasserismia.
Nasser, Jugoslavian kommunistinen Tito ja Intian sosialistinen Nehru olivat Sitoutumattomien maiden liikkeen keskeiset perustajat.
Viime aikoina poliittinen islamismi kuten Egyptin Muslimiveljeskunta on jättänyt varjoonsa arabinationalismin ja arabisosialismin.

Vaikutus arabimaailman ulkopuolelle

Monet ei-arabi-Afrikan ja Latinalaisen Amerikan vasemmistoliikkeet ovat saaneet vaikutteita Nasserilta. Nasser myös tuki Afrikan vapautusliikkeitä. Jopa Nelson Mandela piti Nasserin tukea ratkaisevana Etelä-Afrikassakin. Fidel Castro sanoi Nasserin inspiroineen Kuuban vallankumousta.
Venezuelan presidentti Hugo Chavez sanoi olevansa nasseristi.
Muinais-Karjala

Muinais-Karjala oli alue, joka käsitti kulttuurisesti yhtenäisen osan Karjalasta. Alue jakautui Etu-Karjalaan, joka käsitti Laatokan Karjalan ja Taka-Karjalaan, eli Laatokan pohjois- ja koillisrannat.
Muinais-Karjala alkoi muodostua 700-luvulla, jolloin alueelle on ilmestynyt laajaa vakituista asutusta. Alue lienee kuitenkin asutettu jo paljon aiemmin. On oletettu, että muinaiskarjalainen väestö syntyi alueelle 500-luvuilla muuttaneista itäkantasuomalaisista ja 800-luvulla muuttaneista pohjoiskantasuomalaisista, jotka sulautuivat yhteen muodostaen yhtenäisen väestöpohjan ja kulttuurin.
Muinais-Karjala kehittyi turkiskaupan ansiosta ja oli ristiretkiaikana vauras. Ensimmäinen maininta Karjalasta on viittaus Korelaan vuodelta 1143. Katolinen ja ortodoksinen kirkko alkoivat kiinnostua tuolloin alueesta, ja pyrkivät liittämään sen valtapiireihinsä käännyttämällä. 1200-luvulla pakanalliset karjalaiset käännytettiin ortodoksisuuteen, ja Muinais-Karjalan alue joutui Novgorodin haltuun. Pian sen jälkeen Ruotsi teki ristiretken Karjalaan ja ruotsalaiset perustivat Viipurin kaupungin. Muinais-Karjala jakautui kahteen osaan: Ruotsin hallitsemaan katoliseen Viipurin Karjalaan ja Novgorodin hallitsemaan ortodoksiseen Käkisalmen Karjalaan.
Iman Shumpert

Ennen ammattilaisuutta

Shumpert arvioitiin high school -vuosinaan ikäluokkansa parhaiden lahjakkuuksien joukkoon ja hän edusti NCAA-koripallon I-divisioonassa Georgia Tech -yliopistoa kolme kautta vuosina 2008–2011. Viimeisellä NCAA-kaudellaan Shumpert oli Atlantic Coast Conferencen pallonriistotilaston ykkönen sekä joukkueensa paras piste-, levypallo- ja syöttötilastoissa. Shumpert vakuutti kykyjenetsijät ja osallistui kesällä 2011 NBA-varaustilaisuuteen, jossa New York Knicks varasi hänet ensimmäisellä kierroksen 17. varausvuorolla.

NBA

Debyyttikaudellaan 2011–2012 Shumpert pelasi runkosarjassa 59 ottelua 66 mahdollisesta ja oli 35 ottelussa aloitusviisikossa. Shumpert valittiin NBA:n tähdistöottelun yhteydessä järjestettyyn donkkauskisaan, mutta hän joutui jättämään sen väliin polvivamman takia. Pudotuspelien ensimmäisen kierroksen ensimmäisessä ottelussa Shumpert teloi jälleen polvensa ja oli lähes kahdeksan kuukautta sivussa. Kauden päätteeksi Shumpert äänestettiin viidenneksi parhaaksi tulokkaaksi ja valittiin NBA:n tulokkaiden tähdistöjoukkueeseen. Shumpert oli myös ainoa tulokaspelaaja, joka sai ääniä NBA:n vuoden puolustuspelaajaa valittaessa.
Kauden 2012–2013 Shumpert pääsi aloittamaan tammikuun puolivälissä polvivammastaan toivuttuaan ja vakiinnutti paikkansa New York Knicksin aloitusviisikossa.
Vuonna 2016 Shumpert voitti Cleveland Cavaliersissa NBA:n mestaruuden. Helmikuussa 2018 hänet myytiin Sacramento Kingsiin. Helmikuussa 2019 hän siirtyi Houston Rokcetsiin.
Biperideeni

Sivu- ja yhteisvaikutukset

Lääkettä ei saa käyttää yhdessä alkoholin kanssa, sillä se voimistaa alkoholin vaikutuksia. Antikonvulsiivisten- eli kouristuslääkkeiden kanssa käytettynä biperideeni voi pahentaa epilepsiaa. Samanaikainen käyttö psykoosilääkkeiden kanssa voi pahentaa tardiivin dyskinesian oireita.
Pakkausselosteen mukaan yleisiä (yhdellä 10−100 käyttäjästä ilmeneviä) haittavaikutuksia ovat muistin heikkeneminen, aistiharhat, ärtyneisyys, levottomuus, ahdistus, sekavuus, kaukonäköisyys, silmänpaineen nousu, suun kuivuminen ja vähentynyt hikoilu. Lääkealan turvallisuuskeskus Fimean tietojen mukaan samat haittavaikutukset ovat harvinaisia (yhdellä 1 000 − 10 000 käyttäjästä ilmeneviä) tai hyvin harvinaisia (harvemmalla kuin yhdellä 10 000 käyttäjästä).
Etenkin alkuvaiheen sivuvaikutuksia ovat näön heikkeneminen, väsymys, huimaus ja syljen vähenemisestä johtuva suun kuivuminen, mikä altistaa hampaiden reikiintymiselle. Reikiintymistä voi ehkäistä suun kostuttamisella ja ksylitolipastillien tai -purkan käytöllä. Lääke voi aiheuttaa virtsaamisvaikeuksia etenkin niillä, joilla eturauhanen on suurentunut.

Yliannostusoireet

Liian suurella annoksella parkinson-oireet voivat pahentua. Yliannostus ilmenee laajoina, hitaasti reagoivina silmäterinä, kuivina limakalvoina, kasvojen punoituksena, sykkeen kiihtymisenä, rakon ja suoliston toiminnan heikkoutena, lämmönnousuna ja keskushermostoperäisinä oireina eli levottomuutena, sekavuutena, tajunnan hämärtymisenä ja aistiharhoina. Voimakas yliannostus voi aiheuttaa verenkierron ja hengityksen pettämisen.
Purppurakruunumaluri

Levinneisyys

Purppurakruunumaluria tavataan Australian pohjoisosissa. Lajin kannaksi arvioidaan 10 000–28 000 yksilöä. Laji on vähenemässä, mutta sen ei uskota olevan vaarassa ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Piippu

Yleistä

Yhteisiä piirteitä piipuissa ovat pesä eli tila, jossa tupakka tai muu vastaava aines palaa ja tuottaa savua, sekä varsi, jonka tarkoituksena on viilentää savua. Useissa piipuissa on myös eräänlaisia suodattimia ja imukkeita, joiden tarkoituksena on estää tupakasta lähtevän kosteuden pääseminen suuhun. Pesä ja varsi ovat yleensä toisistaan irrotettavia, mikä mahdollistaa piipun helpomman puhdistuksen ja myös suodattimien asettamisen ja vaihdon. 
Piippujen ulkonäkö vaihtelee pesän, varren ja suuosan koon sekä muotoilun mukaan. Nämä muodot noudattavat tiettyjä normeja.

Poltosta

Piipuissa käytettävä tupakka on usein maustettua ja vahvaa, eikä savua ole tarkoitus hengittää keuhkoihin asti vaikka jotkut niin tekevätkin. Piipputupakka ei sisällä savuketupakkaan usein lisättyjä kemikaaleja, jotka mahdollistavat nikotiinin nopeamman siirtymisen aivoihin keuhkojen kautta. Piipputupakan savusta olisi tarkoitus nauttia maistelemalla sen aromia nikotiinin imeytyessä vähitellen limakalvojen kautta.

Terveysvaikutukset

Piipunpolton terveysvaikutukset eivät poikkea merkittävästi muiden tupakointitapojen vaikutuksista. Vaikka piipunsavua ei yleensä vedetäkään henkeen, on keuhkosyöpään sairastumisen riski kuitenkin suuri. Piipunpoltto on myös huulisyövän yksi aiheuttaja.
Nikotiinia on piipputupakassa keskimäärin enemmän kuin savukkeissa. Piipunsavussa on savukkeiden savua suurempia määriä haitallisia kemikaaliyhdisteitä, esimerkiksi fenolia. Piipusta tuleva savu on haitallista myös muille ihmisille polttajan itsensä lisäksi.
Sven Tippelt

Sven Tippelt (s. 3. kesäkuuta 1965 Leipzig, Saksi, Saksan demokraattinen tasavalta) on itäsaksalainen telinevoimistelun olympiamitalisti.
Tippelt saavutti Soulin olympialaisissa 1988 hopeaa joukkuekilpailussa sekä pronssia renkailla ja nojapuilla. Lisäksi hän sijoittui henkilökohtaisessa moniottelussa neljänneksi ja hevosella seitsemänneksi. Barcelonan olympialaisissa 1992 hän edusti Saksaa ja sijoittui joukkuekilpailussa neljänneksi, mutta parhaaksi henkilökohtaiseksi sijoitukseksi jäi 11. sija renkaitten karsinnassa.
MM-kilpailuissa Tippelt saavutti pronssia nojapuilla Rotterdamissa 1987. Joukkuekilpailussa hän sai MM-hopeaa Stuttgartissa 1989 sekä -pronssia Montrealissa 1985 ja Rotterdamissa 1987.
Abus de faiblesse

Juoni

Lujatahtoinen elokuvantekijä Maud Schoenberg (Isabelle Huppert) saa aivoverenvuodon, minkä seurauksena hänen kehonsa toinen puoli halvaantuu. Vaikka hän joutuu vuoteenomaksi, hän alkaa päättäväisesti työstää uutta elokuvaprojektia. Kun Maud näkee eräänä iltana tuomitun huijarin, Vilko Piranin (Kool Shen), haastattelun television keskusteluohjelmassa, hän vaikuttuu tämän röyhkeydestä ja kysyy seuraavana päivänä tätä tulevan elokuvansa pääosaan. Vilko suostuu ja on siitä hetkestä lähtien aina Maudin kanssa – hän alkaa käyttää häikäilemättömästi Maudin heikkoa kuntoa hyväkseen. Vilko manipuloi Maudin hänen pauloihinsa niin syvästi, että tämä tulee riippuvaiseksi hänestä.

Tuotanto

Abus de faiblesse kuvattiin Brysselissä, Belgiassa vuonna 2012. Elokuvan budjettina oli lähes neljä miljoonaa euroa ja tuotantoyhtiönä Flach Film. Elokuvan tuottamiseen osallistuivat myös Arte France Cinéma, IRIS Films, CB Films ja uMedia. Abus de faiblessen virallinen traileri julkaistiin 13. tammikuuta 2014.

Julkaisu ja vastaanotto

Abus de faiblesse sai ensi-iltansa Kanadassa Toronton elokuvajuhlien Masters-esityssarjassa 6. syyskuuta 2013. Elokuva sai teatteriensi-iltansa Ranskassa 12. helmikuuta 2014, Belgiassa 19. maaliskuuta 2014 ja Saksassa 1. joulukuuta 2016.
Abus de faiblesse on saanut elokuvakriitikoilta myönteisen vastaanoton. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 87% kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 6,8/10 keskiarvolla. Keräys perustuu 30 arviointiin. 399 käyttäjästä 55% on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 3,3/5 keskiarvolla. Metacritic-sivuston mukaan 16 arvostelun perusteella elokuva on saanut 77 pistettä sadasta mahdollisesta.
Abus de faiblesse julkaistiin Ranskassa DVD:lle 5. huhtikuuta 2016.
Naantalin kaupunginkirjasto

Naantalin kaupunginkirjasto on Naantalissa toimiva kirjasto. Se on perustettu vuonna 1880, ja se on osa VASKI-kirjastoja.
Kirjaston päätoimipiste on Naantalin keskustassa, torin laidalla. Pääkirjaston pinta-ala on 900 m².
Ennen kuntaliitoksia vuonna 2008 Naantalin kaupunginkirjastoon kuului pääkirjasto, Lietsalan kirjasto ja Kultarannan kirjasto. Kirjaston kokoelmat asukaslukuun suhteutettuna olivat suuremmat kuin keskinmäärin Suomessa. Kirjaston kokoelmiin kuului 129 480 kappaletta aineistoa, joista yli 92% oli kirja-aineistoa. Lainauksia oli vuonna 2008 yhteensä 224 181 ja kävijöitä 149 179 kappaletta.

Toimipisteet

Pääkirjaston lisäksi Naantalin kaupunginkirjastoon kuuluvat seuraavat lähikirjastot:

Kultarannan kirjasto 1962-2013

Luonnonmaalla sijaitseva Kultarannan kirjasto oli rakennettu vuonna 1962 ja sen pinta-ala oli 52 m². Kirjasto sijaitsi Kultarannan koulun yhteydessä. Koordinaatit: 60°27′41″N, 021°59′13.3″E

Lietsalan kirjasto 1976-2013

Lietsalan kirjasto on rakennettu vuonna 1976 ja sen pinta-ala on 210 m². Kirjaston tilat olivat Nuhjalan seurakuntakodin kiinteistössä ja sijaitsi omakoti- ja kerrostaloalueella. Sen lähistöllä oli neljä koulua, joten hankinnoissa oli keskitytty lähinnä lapsiperheiden ja nuorison tarpeisiin. Koordinaatit: 60°29′01.6″N, 022°03′08.3″E

Suopellon kirjasto

Lietsalan kirjasto siirtyi vuonna 2013 Suopellon koulun tiloihin . Kirjastotilat ovat noin puolet siitä mitä ne olivat Nuhjalan seurakuntakodin kiinteistössä. Koordinaatit:  60°29′14.5″N, 22°3′21.5″E

Merimaskun kirjasto

Merimaskun kirjasto on rakennettu vuonna 1985 ja sen pinta-ala on 150 m². Se sijaitsee Merimaskun koulun yhteydessä ja samalla koulukirjastona. Koordinaatit: 60°28′14.2″N, 021°52′23.5″E

Rymättylän kirjasto

Rymättylän kirjasto on rakennettu vuonna 2003 ja sen pinta-ala on 230 m². Kirjasto sijaitsee Rymättylän keskustassa. Koordinaatit: 60°22′28.7″N, 021°57′11.4″E

Velkuan kirjasto

Velkuan kirjasto on rakennettu vuonna 1992 ja sen pinta-ala on 56 m². Kirjasto sijaitsee Teersalon rannassa Palvelukeskus Kummelissa. Kirjastotilan lisäksi kirjahyllyjä on myös Kummelin aulassa. Koordinaatit: 60°28′00.7″N, 021°41′52″E
El Pason piirikunta (Texas)

Asukkaat

Piirikunnan asukkaista 82,8 prosenttia on latinalaisamerikkalaisia, 11,8 prosenttia valkoisia ja 3 prosenttia mustia. 87 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Piirikunnan väestön keski-ikä on 32,4 vuotta.
Riivattu (elokuva)

Tuotanto

Käsikirjoituksen elokuvaan teki Leigh Whannell ja sen ohjasi James Wan. Elokuva kuvattiin Los Angelesin alueella alkuvuodesta 2010. Elokuva esitettiin vuonna 2010 Toronton elokuvajuhlilla.
Žores Medvedev

Žores Aleksandrovitš Medvedev (ven. Жорес Александрович Медведев, 14. marraskuuta 1925 Tbilisi, Georgia – 15. marraskuuta 2018) oli venäläinen biologi, historioitsija ja toisinajattelija. Hänen kaksosveljensä on historioitsija Roi Medvedev.
Medvedev toi julkisuuteen vuonna 1957 Kyštymissä Venäjällä Tšeljabinskin alueella Ural-vuoristossa tapahtuneen ydinonnettomuuden. Hän joutui asian vuoksi 1970 psykiatriseen hoitolaitokseen, ja hänellä "diagnosoitiin" skitsofrenia. Häntä puolustivat akateemikot Pjotr Kapitsa ja Andrei Saharov. Hän joutui maanpakoon 1973, ja muutti myöhemmin vaimonsa kanssa Lontooseen. Veljensä Roi Medvedevin kanssa hän kirjoitti teoksen Nikita Hruštšovista. Hänellä on kaksi poikaa, joista toinen on kuollut ja toinen piti kahvilaa Lontoossa, mutta muutti sittemmin Lounais-Englantiin.
Hän ei ole sukua Venäjän pääministeri Dmitri Medvedeville.
Konarak

Konarak (orijaksi କୋଣାର୍କ, Koṇārk, sanskritiksi कोनार्क, Konārka; kirjoitetaan myös muodoissa Konark tai Konarka) on pieni kaupunki Odishan osavaltiossa, Intiassa, Bengalinlahden rannalla, 65 kilometriä Bhubaneswarista. Paikkakunta tunnetaan parhaiten 1200-luvulta peräisin olevasta Aurinkotemppelistään, joka valittiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1984.