Oulun liikenne

Oulu on Pohjois-Suomen suurin kaupunki ja myös tärkeä liikenteen solmukohta. Oulun kautta kulkee kolme valtatietä ja se on rautateiden risteysasema. Oulun lentoasema on matkustajamäärältään Suomen toiseksi vilkkain.

Tieliikenne

Oulun kautta kulkee yksi Suomen pääväylistä, Helsingistä Utsjoelle johtava valtatie 4, joka on osa eurooppatietä E75 ja Oulun kohdalla myös eurooppatietä E8. Oulusta alkavat Kuusamoon johtava valtatie 20 ja Kajaaniin johtava valtatie 22, ja Turkuun johtava valtatie 8 erkanee valtatie 4:stä Oulun eteläpuolella Limingassa. Seudullisesti ja paikallisesti tärkeitä teitä ovat muun muassa Limingan Haaransillalta Kempeleen, Oulun ja Haukiputaan kautta Iin Räinänperälle johtava seututie 847, joka on osa entistä valtatie 4:ää ja entisen Ylikiimingin kunnan kirkonkylään johtava seututie 833. Poikkimaantie ja Raitotie muodostavat kaupungin sisäisen kehätien.
Keskustan alueella liikenteellisesti tärkeimmät kadut ovat pohjois–etelä-suunnassa Aleksanterinkatu, Uusikatu ja Rautatienkatu sekä itä–länsi-suunnassa Linnankatu, Kajaaninkatu, Saaristonkatu ja Albertinkatu. Kaikkiaan kaupungin alueella on kaupungin ylläpitämiä katuja noin 1 200 kilometriä.
Kaupungin keskustan alla sijaitsee lokakuussa 2015 valmistunut maanalainen pysäköintilaitos Kivisydän, jossa on pysäköintipaikat 900 autolle.

Pohjantie

Valtatie 4 kulkee Oulun läpi Pohjantie-nimisenä moottoritienä. Moottoritie alkaa Oulun eteläpuolelta Limingan Haaransillalta ja jatkuu kaupungin pohjoispuolelle Haukiputaan Kelloon, mistä jatkuu moottoriliikennetie Iin Räinänperälle saakka. Haaransillan ja Kempeleen välinen osuus on kapeaa, keskikaiteellista moottoritietä ja muut osuudet perinteistä nelikaistaista moottoritietä. Pohjantie on kaikkiaan noin 52 kilometriä pitkä, josta moottoritietä on noin 35 kilometriä. Eritasoliittymiä tiellä on yhteensä 14. Vilkkaimmassa kohdassa, Oulujoen ylittävillä silloilla, tien liikennemäärä on keskimäärin yli 50 000 ajoneuvoa vuorokaudessa, josta raskaan liikenteen osuus on lähes 2 900 ajoneuvoa.
Ennen Pohjantien valmistumista valtatie 4 kulki Oulussa keskustan eteläpuolella Limingan Haaransillalta nykyisen seututien 847 sekä Limingantien reittiä keskustaan. Keskustan pohjoispuolella tie kulki nykyisten Merikosken siltojen, Tuirantien, Valtatien, Koskelantien ja Oulunseläntien kautta nykyisen Rajakylän tienoille sekä siitä edelleen nykyisen seututien 847 reittiä pohjoiseen.
Pohjantien suunnitteleminen Ouluun aloitettiin sangen varhain. Tie oli merkitty jokseenkin nykyiselle paikalleen jo vuonna 1952 laaditussa niin sanotussa Meurmanin–Ervin yleiskaavassa. Ensimmäisen osuuden rakentaminen aloitettiin marraskuussa 1962 ja tie avattiin virallisesti liikenteelle 18. lokakuuta 1967, joskin tie oli ollut osittain käytössä jo rakennusaikana. Pohjantie oli yksi Suomen ensimmäisistä ohikulkuteistä ja ulottui tuolloin Kiviniemestä nykyisten seututeiden 815 ja 847 liittymästä Rajakylään silloisen Koskelantien risteykseen. Tie oli kaksikaistainen lukuun ottamatta Kontinkankaan ja Laanilan välistä 2,8 kilometrin moottoritieosuutta. Myös kaksikaistaiset osuudet oli tarkoitettu ainoastaan moottoriliikenteelle, joten ne vastasivat jokseenkin nykyisiä moottoriliikenneteitä. Tiellä oli eritasoliittymät Kontinkankaalla ja Laanilassa, mutta Iskon liittymä oli tasoliittymä.
Pohjantietä on sittemmin parannettu useassa vaiheessa: Syksyllä 1977 valmistui moottoritien jatko Iskoon sekä Iskon eritasoliittymä. Lokakuussa 1981 otettiin käyttöön moottoritieosuus samassa yhteydessä rakennettuun Linnanmaan eritasoliittymään sekä moottoriliikennetieosuus edelleen Haukiputaan Kelloon. Poikkimaantie ja Lintulan eritasoliittymä rakennettiin 1980-luvulla. Syksyllä 1990 moottoriliikennetietä jatkettiin etelässä Kiviniemestä Kempeleeseen saakka. Haukiputaan ohittava moottoriliikennetie Kellosta Iin Räinänperälle otettiin käyttöön vuonna 1993. Samassa yhteydessä Linnanmaan ja Kellon välinen osuus rakennettiin moottoritieksi ja Raitotien kohdalle rakennettiin Pateniemen eritasoliittymä. Kiviniemen ja Kontinkankaan välinen osuus muutettiin moottoritieksi vuonna 1996, jolloin myös parannettiin Oulun eritasoliittymää ja Kontinkankaan tiejärjestelyjä. Viimeisimpänä avattiin liikenteelle vuonna 2003 moottoritie Haaransillalta Kiviniemeen.
Nykyisin liikenne tiellä sujuu pääosin hyvin, joskin tie ruuhkautuu ajoittain etenkin Oulujoen ylittävien siltojen kohdalla. Liikennemäärät kasvavat jatkuvasti ja ennusteen mukaan ilman parantamistoimenpiteitä tie ruuhkautuu tulevaisuudessa pahoin. Osuuden parantamisesta on valmistunut yleissuunnitelma vuonna 2008 ja tiesuunnitelma vuonna 2012. Suunnitelman mukaan Oulujoen ylittävä osuus rakennettaisiin 3+3-kaistaiseksi, eritasoliittymiä parannettaisiin muun muassa lisärampeilla, melusuojausta lisättäisiin ja eritasoliittymien yhteyteen rakennettaisiin linja-autopysäkkejä. Hankkeen arvonlisäverottomat rakentamiskustannukset ovat arviolta 73 miljoonaa euroa. Parannustöiden on tarkoitus olla valmiita 2019. Alun perin Oulujoen siltojen levennys 3+3-kaistaiseksi piti toteuttaa hyväksi käyttämällä siltojen kevyen liikenteen väyliä. Siltojen kantavuustarkastelun yhteydessä kävi kuitenkin ilmi, että sillat eivät tulisi kestämään kasvaneita kuormia ilman vahvistusta. Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskus tiedotti myöhemmin, että vanhat sillat puretaan ja tilalle rakennetaan uudet sillat. Uusien siltojen on tarkoitus olla valmiina kesällä 2021.

Kevyt liikenne

Vuonna 2009 Oulun kaupungissa oli kevyen liikenteen väyliä yli 600 kilometriä. Vuonna 1996 Suomen Liikenneliitto palkitsi Oulun pyörätiet vuoden pyöräteiksi. Oulu kuuluu sekä Suomen pyöräilykuntien verkostoon että ainoana suomalaisena kaupunkina Euroopan pyöräilykaupunkien Cities for Cyclists -verkostoon. Valtakunnallisen henkilöliikennetutkimuksen mukaan Oulussa polkupyörällä tehtävien matkojen osuus päivittäisistä matkoista on suurin koko Suomessa, 16 prosenttia. Pyöräily on Oulussa suosittua osittain myös tasaisen maaston vuoksi.
Elokuussa 2018 Alppilan ja Linnanmaan välille avattiin Oulun ensimmäinen leveä, ns. baana-tyyppinen pyörätie, jota jatketaan kesällä 2019 Alppilasta Länsi-Tuiran ja Raatin kautta torille. Vuonna 2019 Oulussa otettiin käyttöön myös kesäkuussa 2020 voimaan tulevan uuden tieliikennelain mukainen pyöräteiden viitoitus- ja opastusjärjestelmä, joka sisältää suunnistustauluja, etäisyystauluja, paikannimikylttejä ja viittaopasteita. Samassa yhteydessä tärkeimmät pyöräilyreitit numeroitiin.
Elokuussa 2019 Oulussa otettiin käyttöön kaupunkipyöräjärjestelmä Sykkeli. Nextbiken toimittamaan järjestelmään kuuluu 600 polkupyörää ja 60 pyöräasemaa.

Linja-autoliikenne

Oulun joukkoliikenteen järjestämisestä vastaa kunnallinen Oulun joukoliikenne, joka muun muassa suunnittelee aikataulut ja vastaa lippujärjestelmästä. Itse liikennöinnin hoitavat yksityiset liikennöitsijät, joilta kaupunki tilaa liikenteen kilpailutuksen jälkeen. Reitistön muodostavat kolme keskustan tuntumassa liikennöivää city-linjaa, 18 kaupunkilinjaa ja 29 seutulinjaa.
Paikallisliikenteessä on käytössä Waltti lippujärjestelmä, maksu menee siis vyöhykkeiden mukaan (Oulussa olevat vyöhykkeet: A,B,C ja D). Yhden tai kahden vyöhykkeen-alueella on ilmainen vaihto-oikeus toiseen linja-autoon 60 minuutin ajan matkan alkamisesta, kolmen ja neljän vyöhykkeen-alueella on ilmainen vaihto oikeus 80 minuutin ajan matkan alkamisesta.
Keskustan alueella linja-autot käyttävät pääosin Torikatua ja Saaristonkatua, joista ensiksi mainittu on keskeisimmiltä osiltaan varattu pelkästään joukkoliikenteelle. Vuonna 2017 paikallisliikenteessä tehtiin 8,8 miljoonaa matkaa.
Kesäisin matkailijoita palvelee Suomen ensimmäinen junabussi, Potnapekka, joka on ollut liikenteessä vuodesta 1989.
Ennen heinäkuuta 2014 Oulussa ei ollut kunnallista liikennelaitosta, vaan linja-autoliikenteestä vastasivat yksityiset liikennöitsijät, paikallisliikennettä hoitanut Koskilinjat sekä seutuliikennettä hoitaneet V. Alamäki, A. Mörö ja Kylmäsen Liikenne. Nykyään paikallisliikennettä hoitaa Koskilinjat, Revon Turistiliikenne, OTP Travel ja Oubus, sekä V.Alamäki ajaa ELY-Keskuksen linjaa 59 Oulu–Hailuoto.
Osana seudullisen joukkoliikenteen kehittämistä Oulu on ottanut käyttöön citybussit, jotka kiertävät keskustan tuntumassa kolmella eri linjalla alueilla, joilta joukkoliikenne on aiemmin puuttunut. Citybussiliikenne oli ostoliikennettä jo ennen joukkoliikenteen järjestämisvastuun siirtymistä kaupungille, ja sen suunnittelusta vastasi kaupungin tekninen keskus.  Citybussiliikenteessä on käytössä paikallisliikennettä halvempi taksa, citybussiliikenne kuuluu A-City vyöhykkeeseen. Rakenteeltaan citybussit ovat pakettiautomaisia linja-autoja.
Kaukoliikenteen linja-autoyhteyksiä Oulusta on eri puolille Suomea. Kaukoliikenteen solmukohtana toimii rautatieaseman vieressä sijaitseva Oulun linja-autoasema, joka on valmistunut vuonna 1983.

Oulun rautatieasema ja tavara-asema

Oulun rautatieasema on tärkeä risteysasema, jossa risteävät rataosat Seinäjoki–Oulu, Oulu–Tornio sekä Oulu–Kontiomäki. Näistä ensimmäisenä valmistui rataosuus Seinäjoelta Ouluun vuonna 1886. Se on myös kaupungin ainoa rautateiden henkilöliikenneasema, ja sieltä on useita päivittäisiä matkustajajunavuoroja Helsingin, Kuopion, Kolarin ja Rovaniemen suuntiin.
Rautatieaseman eteläpuolella sijaitsee laaja ratapiha-alue junien järjestelyä eli vaihtotöitä varten sekä Nokelan veturivarikko. Ratapihaan liittyvät myös sataman ja paperitehtaiden raiteistot.
Ouluun valmistui vuonna 2004 Oritkarin yhdistettyjen kuljetusten terminaali, joka korvasi aiemman tavararatapihan laidalla sijainneen yhdistettyjen kuljetusten kuormausalueen.

Muut rautatieliikennepaikat

Oulun kaupungin alueella on sijainnut aiemmin useita seisakkeita ja liikennepaikkoja, mutta ne on joko lakkautettu kokonaan tai kaupallisen liikenteen osalta. Liikenteenhoidollisia liikennepaikkoja kaupungin alueella ovat Pikkaralan sekä Tuiran liikennepaikat, joskin Tuira on virallisesti osa Oulun liikennepaikkaa.

Meri- ja lentoliikenne

Oulun satamassa käy vuosittain yli 500 alusta, ja sen kautta kulkee rahtia vuosittain noin kolme miljoonaa tonnia. Pääosa sataman toiminnoista sijaitsee nykyisin Oritkarin satamassa ja Vihreäsaaren öljysatamassa. Aiemmin vilkas Toppilan satama on nykyisin enää vähäisessä käytössä. Matkustajaliikennettä Oulun satamaan ei ole. Oulun sataman suurin syväys on 10,0 metriä. Syyskuusta 2018 alkaen väylä ruopataan 12,5 metriä syväksi. Lisäksi huviveneilyä palvelee useita venesatamia, joista yksi sijaitsee Torinrannassa aivan kaupungin keskustassa.
Oulun lentoasema sijaitsee Kylänpuolen kaupunginosassa, noin 15 kilometriä Oulun keskustasta etelään. Matkustajamäärältään Oulun lentoasema on Suomen toiseksi vilkkain Helsinki-Vantaan jälkeen. Suurin osa liikenteestä suuntautuu Helsinkiin, jonne liikennöivät Finnair ja Norwegian Air Shuttle. Lähtöjä Helsinkiin on päivittäin noin kymmenen. Lisäksi Norwegian Air Shuttle lentää suoria reittejä Gran Canarialle, Teneriffalle ja Alicanteen. Kaupungin kaakkoisosassa Hangaskankaalla sijaitseva Ahmosuon lentokenttä on harrasteilmailijoiden käytössä.

Sillat

Oulujoki halkoo kaupunkia itä–länsisuuntaisena heti keskustan pohjoispuolella, muodostaen liikenteellisen esteen. Joen ylittää kaupungin alueella kuusi tieliikenteelle tarkoitettua siltaa: Merikosken sillat, Rautasilta, Pohjansilta, Erkkolansilta, Poikkimaantien silta ja kauempana kaakossa Madekoskella Sangin silta. Tieliikenteelle tarkoitettujen siltojen lisäksi Oulujoen ja sen suiston ylittää yksi rautatiesilta ja kolme pelkästään kevyelle liikenteelle tarkoitettua siltaa. 
560 metriä pitkä Joutsensilta ylittää keskustan eteläpuolta pohjois–eteläsuunnassa halkovan Pohjanmaan radan ja Oulun tavararatapihan 29 raidetta. Silta on Suomen pisin maasilta sekä Suomen neljänneksi pisin silta.
Kaupungin edustan saaria yhdistävät Toppilansalmen, Mustasalmen ja Johteensalmen ylittävät sillat sekä Pikisaareen johtava Pursitien silta.