google/wiki40b huggingface dataset:
Hämeen Sanomat

Historia

Kaarlo Blomstedt perusti Hämeen Sanomat vuonna 1878 ja julkaisi näytenumeron 12. joulukuuta. Säännöllisesti lehti alkoi ilmestyä 8. tammikuuta 1879. Hämeen Sanomat on vanhin vieläkin alkuperäisellä nimellä ilmestyvä suomenkielinen sanomalehti. Blomstedt julkaisi lehteä vuoteen 1882, jolloin perustettiin Hämeen Sanomat Oy.
1920-luvulla Hämeen Sanomia pidettiin kokoomuksen lehtenä. Vuodesta 1917 lehti oli päätoimittaja Aarne Kauhtion johdolla ajanut tiukkaa kommunisminvastaista linjaa. Näin se oli myös myötäillyt Lapuan liikettä. Vuonna 1930 Hämeen Sanomat ilmoitti omaksuvansa kansanliikkeen isänmaalliset periaatteet, ja vuonna 1931 se totesi "taistelevansa kaikin voimin kansainvälistä marxilaisuutta vastaan pyrkien samalla yhdistämään isänmaallisia kansalaisia puoluerajoista välittämättä."
Kun Isänmaallinen kansanliike perustettiin Hämeenlinnassa 1932 Hämeen Sanomien katsottiin tulleen sen äänenkannattajaksi. Läpi 1930-luvun yhtiökokouksissa väännettiin kättä lehden linjasta IKL:n ja kokoomuksen välillä. IKL piti lehdessä valtaa vuoteen 1938. Tuolloin sisäministeri Urho Kekkonen yritti lakkauttaa IKL:n, ja samassa yhteydessä myös Hämeen Sanomia kiellettiin ilmestymästä. Tämä johti kokoomuslaisten tilapäiseen pääsyyn Hämeen Sanomissa niskan päälle ja uudeksi päätoimittajaksi nimettiin Mauri Kittelä.
Kolmen päivän kuluttua oikeus totesi IKL:n lakkautusprosessin olevan lainvastainen ja riitainen tilanne lehdessä jatkui kutakuinkin ennallaan ja päätoimittajana oli kokoomuslainen Arvi Tapiola. Vuonna 1941 IKL sai jälleen selvän enemmistön yhtiökokoukseen ja Kauhtio palasi päätoimittajaksi. Lehti kuitenkin julistettiin riippumattomaksi ja linja tasaantui yleisporvarilliseksi.
Pauli Uusi-Kilponen ilmoitti jo kesällä 2016 jäävänsä pois päätoimittajan tehtävästä, mutta seuraajaa ei löytynyt ja hän jatkoi sittemmin tehtävässä. Hän on myös ollut Hämeen Sanomat Oy:n toimitusjohtaja ja on edelleen Aina Gourpin johtoryhmän puheenjohtaja. Petri Hakala siirtyi päätoimittajan tehtävään maaliskuussa 2018 ja Hämeen Sanomat Oy:n toimitusjohtajaksi saman vuoden marraskuussa.
Rytmiradio Lahti

Rytmiradio Lahti oli Lahdessa toiminut kaupallinen paikallisradio. Toimiluvanhaltija oli Radioaktiivit Oy. Rytmiradio Lahti aloitti lähetyksensä 7. joulukuuta 1987. Aseman toiminta päättyi suurelle yleisölle hämäriksi jääneiden syiden vuoksi toukokuussa 1999.
Lähetystaajuus oli 96,6 MHz, lähetysteho 100 wattia ja lähetysantennin sijaintipaikka oli Lahden suurmäessä. Aseman juontajina toimivat muun muassa Vesa Olkkonen, Antero Mertaranta, Matti Eve, Marcus Ziemann, Samuli Aaltonen ja Tomi Hilvo. Mertaranta toimi myös kanavan jalkapallo- ja jääkiekkoselostajana.

Ohjelmia

Aamiaispöytä, Pitkä lounas, Yöpöllö, Rokataan taas, Lahti tarjottimella, London calling - BBC:n suomenkieliset uutiset, Lahden lista, Eurochart Top 100, Valomerkki, Gospelpastorit.
Hopeasulfadiatsiini

Ominaisuudet ja käyttö

Hopeasulfadiatsiini vaikuttaa niin grampositiivisiin kuin gramnegatiivisiin bakteereihin, muun muassa Escherischia- ja Staphylococcus- suvun lajeihin. Lisäksi se vaikuttaa moniin alkueläimiin ja sieniin. Sen antibioottiset ominaisuudet johtuvat sekä hopeaioneista että sulfadiatsiinista. Hopeasulfadiatsiini estää palovammaa infektoitumasta, mikä nopeuttaa paranemista. Yhdistettä käytetään voiteena, jota levitetään vamman alueelle tyypillisesti kahdesti päivässä toisen tai kolmannen asteen palovammojen hoidossa.

Haittavaikutukset

Tyypillisin hopeasulfadiatsiinin haittavaikutus on allerginen ihottuma. Ainetta ei suositella henkilöille, jotka ovat yliherkkiä sulfonamidiantibiooteille. Harvinaisempia haittavaikutuksia voivat olla methemoglobiinin muodostuminen vereen eli methemoglobinemia ja leukopenia eli vähäinen valkosolujen määrä veressä.
Elitserien (jääpallo)

Historia

Ruotsissa pelattiin jääpallon mestaruudesta ensi kertaa vuonna 1931 nimellä 1. divisioona. Divisioona oli jaettu useisiin alueellisiin lohkoihin. Kaudella 1981/1982 perustettiin Allsvenskan, joka oli sekin aluksi jaettu kahteen maantieteelliseen lohkoon, ja lohkojen parhaat etenivät Elitserien-jatkosarjaan. 2000-luvun alkupuolella alkoivat suunnitelmat uuden sarjan luomisesta, ja ensimmäinen koko kauden mittaisen ja maan kattavan Elitserien-sarjan kausi pelattiin kaudella 2007/2008. Nykyisin nimeä Allsvenskan käytetään toiseksi korkeimmasta sarjatasosta.

Sarjajärjestelmä

Sarjassa 14 joukkuetta pelaa kaksinkertaisen sarjan. Kauden päätteeksi kahdeksan parasta etenevät puolivälieriin, joukkueet sijalla 9-10 jäävät Elitserieniin, mutta eivät myös putoa karsintoihin eivätkä nouse puolivälieriin, joukkueet sijalla 11-12 putoavat karsintoihin, jossa he taistelevat Allsvenskanista tulleita joukkueita vastaan Elitserieniin nousuun ja sijalla 13-14 olevat joukkueet putoavat suoraan Allsvenskaniin. Puolivälierien alkaessa 4 parasta valitsevat joukkueen sijoilla 5-8 jonka kanssa he pelaavat puolivälierän. Valinta alkaa parhaasta joukkueesta, eli sijalla 1 olevasta joukkueesta, sitten toinen, kolmas ja neljäs. Neljäs joutuu ottamaan joukkueen, jota 3 parasta ei valinnut. Yleensä yritetään valita huonoin joukkue, mutta valinnassa kannattaa miettiä myös matkan pituutta ja kustannuksia. Puolivälierät pelataan paras kolmesta, ja välierät paras viidestä -periaatteella. Yksiosainen loppuottelu pelataan maaliskuussa Uppsalan Studenternasin kentällä.
Marko Hyytiäinen

Marko Juhani Hyytiäinen (s. 27. marraskuuta 1966 Lahti) on suomalainen keihäänheittäjä, joka sijoittui pronssille Kalevan kisoissa 1990 tuloksella 81,02 sekä Kalevan kisoissa 1989 tuloksella 77,08. Hänen ennätyksensä on 83,40. Hänellä on useita maaotteluedustuksia ja hän osallistui Splitin EM-kilpailuihin vuonna 1990 karsiutuen finaalista. Valmentajana hänellä oli Risto Korja. Hän edusti Helsingin Kisa-Veikkoja.
Kardinaali Mazarin

Jules Mazarin, syntyjään Giulio Raimondo Mazzarino (14. heinäkuuta 1602 Pescina, Italia – 9. maaliskuuta 1661 Vincennes, Ranska) oli italialaissyntyinen ranskalaispoliitikko ja kardinaali, joka toimi kardinaali Richelieun seuraajana Ranskan pääministerinä vuodesta 1642 kuolemaansa asti. 
Kun Ludvig XIV peri Ranskan kruunun viisivuotiaana vuonna 1643, hänen äidistään, kuningatar Anna Itävaltalaisesta tuli alkuun sijaishallitsija. Käytännössä valtaa kuitenkin käytti pääministeri, kardinaali Jules Mazarin. Paavi oli lähettänyt italialaisen Mazarinin Ludvig XIII:n hoviin diplomaatiksi, ja Ranskan silloinen pääministeri, kardinaali Richelieu sai nuoren diplomaatin siirtymään Ranskan hovin palvelukseen vuonna 1638. 
Mazarinin ura eteni salamavauhtia: hän sai Ranskan kansalaisuuden jo seuraavana vuonna ja hänet nimitettiin kardinaaliksi vuonna 1641.
Richelieun kuoltua Mazarin nousi pääministeriksi ja johti Ranskaa määrätietoisesti kolmikymmenvuotisen sodan viime vaiheiden läpi. Hän joutui puolustautumaan myös sisäisesti fronde-kapinallisia vastaan ja lähti jopa kahdesti maanpakoon, kun osa aatelistosta ja kuningas­suvusta vastusti hänen toimiaan. Mazarinin johdolla Ranska neuvotteli rauhansopimuksen, joka vahvisti Ranskan aseman sodan voittajana. Mazarin myös edisti Ranskan etuja Etelä-Italiassa lietsomalla Espanjan vastaista mielialaa. Hän pyrki heikentämään Habsburg-suvun asemaa myös Saksassa ja Alankomaissa. Nämä tavoitteet onnistuivat vain osittain, mutta Pyreneiden rauha 1659 oli Ranskalle merkittävä voitto. Mazarin joutui vuosien varrella useiden murha­yritysten kohteeksi. Hänen onnistui silti säilyttää niin henkensä kuin poliittisen asemansakin. Ludvig XIV julistettiin täysi-ikäiseksi 1651, mutta hän jätti yhä vallankäytön Mazarinille. Kolmen vuoden kuluttua Ludvig voideltiin kuninkaaksi, ja Mazarin pysyi pää­ministerinä kuolemaansa saakka vuonna 1661.
Gondwana

Gondwana (Gondwanamanner, Gondwanamaa) oli eteläisellä pallonpuoliskolla sijainnut jättimanner, joka syntyi mannerliikunnoissa 500 miljoonaa vuotta sitten. Gondwanan syntyyn liittyi vuorijononpoimutuksia muun muassa Afrikassa. Välillä Gondwana oli osa suurempaa Pangeaa. Gondwanan nimi tulee sanskritinkielisestä sanasta "Gondin metsä"; gondit ovat intialainen dravidaheimo. Gondwanassa olivat Afrikka, Etelä-Amerikka, Intia, Australia, Arabia, Madagaskar ja Antarktis. Gondwana oli olemassa jo kambrikaudella.
Gondwanamantereella oli pitkä jääkausijakso kivihiilikauden lopussa ja permikauden alussa. Noin 250–200 miljoonaa vuotta Gondwanamanner oli osa supermanner Pangeaa. Pangea alkoi hajota noin 200 miljoonaa vuotta sitten aivan triaskauden alussa. Keskijurakaudella noin 170 miljoonaa vuotta sitten Gondwana oli irti Pangeasta kapean salmen erottamana.
Gondwana alkoi hajota jurakauden keskivaiheilla noin 167 miljoonaa vuotta sitten. Silloin Australia, Antarktis ja muut itäiset osat irtosivat Afrikasta. Vielä myöhäisjurakaudella noin 150 miljoonaa vuotta sitten Gondwana oli melko yhtenäinen. Varhaisliitukaudella noin 130 miljoonaa vuotta sitten Afrikka alkoi irrota näkyvästi Etelä-Amerikasta. Tämä käynnisti Gondwanan lopullisen hajoamisen.
Laaja avomeri syntyi Etelä-Amerikan ja Afrikan väliin 110 miljoonaa vuotta sitten keskisellä liitukaudella. Itäinen Gondwana alkoi hajota, kun Intia alkoi vaeltaa kohti pohjoista 120 miljoonaa vuotta sitten. Australia alkoi irrota Antarktiksesta jo noin 80 miljoonaa vuotta sitten, mutta eroaminen kiihtyi noin 40 miljoonaa vuotta sitten.
Gondwana jäätiköityi kivihiilikauden lopulla, jolloin Antarktis ja Etelä-Afrikka ajautuivat mannerliikunnoissa etelänavalle.

Gondwanamanner kivihiilikaudella

Gondwanamantereen toinen merkittävä jakso oli kivihiilikaudella, jolloin siellä tapahtui jäätiköitymisiä kivihiilikauden lopulta permikauden alkuun asti 320–270 miljoonaa vuotta sitten. Samaan aikaan siellä kasvoi kielisaniaisia (Glossopteris), jotka sopeutuivat kylmään ilmastoon. Suurimmillaan mannerjäätikkö oli kolme kertaa Etelämantereen kokoinen. Pieniä vuoristojäätiköitä oli jo ainakin 20 miljoonaa vuotta ennen suurten mannerjäätiköiden syntyä ja vielä noin 250 miljoonaa vuotta sitten.
Jääkauden aikoina ja muutenkin Gondwanan ilmasto oli vyöhykkeinen. Ilmaston kylmyydestä huolimatta Gondwanaan kasvoi laajalti matalia metsiä.
Jäätä Gondwanassa oli muun muassa Keski-Afrikassa, Etelä-Intiassa ja eteläisessä Etelä-Amerikassa. Gondwanan ilmasto oli melko lauha, paitsi jääkausijaksoina, jolloin manner ajautui etelänavalle. Gondwanan pohjoisosissa Pohjois-Afrikassa oli matalia meriä.
Gambina

Gambina on Alkon vuonna 1932 alun perin Viinake-nimellä lanseeraama terävänmakuinen maustettu alkoholijuomasekoitus, joka on sekoitettu punaisesta vermutista ja ginistä sekä maustettu muun muassa appelsiininkuorella. Takaetiketin mukaan Gambina sisältää myös rikkidioksidia säilöntäaineena. Väriltään Gambina on rubiininpunainen.
Alko suosittelee tuotetta aperitiiviksi tai pitkien juomien osaksi esimerkiksi tonicin tai appelsiinimehun kera. Muita nimityksiä juomalle ovat kampiviina, palloviina, kampaviina, gee tai iso-gee.
Gambinaa (21 t-%) myydään Alkossa 0,75 litran pulloissa.

Yhdistykset

Useissa Suomen korkeakouluissa toimii Gambinasta innoituksensa saaneita opiskelijayhdistyksiä. Muun muassa Tampereen yliopistossa toimii Tampereen Akateemisesti Sivistyneet Gambinan Ystävät ja LUT-yliopistossa Lappeenrannan Akateemisesti Sivistyneet Gambinan Ystävät.
OTSO Metsäpalvelut

OTSO Metsäpalvelut Oy on metsäpalveluja tuottava suomalainen yritys. OTSO Metsäpalvelut toimii valtakunnallisesti koko Suomen alueella. Palveluverkostoon kuuluu noin 60 toimipistettä ympäri maata. OTSO Metsäpalveluiden palkkalistoilla toimii tällä hetkellä noin 150 metsäalan ammattilaista. OTSO Metsäpalvelut on markkinaosuudeltaan valtakunnan johtava toimija metsäautoteiden ja siltojen rakentamisessa. Lisäksi OTSO Metsäpalvelujen palveluvalikoimaan kuuluvat: kunnostusojitus, puukauppa, lannoitukset, metsänhoito, metsäkiinteistönvälitys, tila-arviot, metsäsuunnittelu, luonnonhoitopalvelut ja sähkölinjojen vierimetsänhoito sekä reunavyöhykehakkuut.
OTSO Metsäpalvelut Oy:n toimitusjohtajana toimii Kari Lundell.
OTSO Metsäpalvelut oli alun perin osa valtion Metsäkeskusta, mutta se eriytettiin omaksi liiketoimintayksikökseen. Helmet Business Mentors Oy ja toimiva johto osti organisaation Metsäkeskukselta liiketoimintakauppana ja siitä tuli samalla osakeyhtiö 1. lokakuuta 2016.
OTSO Metsäpalvelut Oy:n liikevaihto ensimmäisellä tilikaudella oli 62,3 M€ ja liikevoitto 0,9 M€. (2018) Ensimmäinen tilikausi oli 17 kk.
Kosovon levottomuudet 1981

Kosovon vuoden 1981 levottomuuksilla tarkoitetaan vuonna 1981 Jugoslavian Kosovossa tapahtuneita mellakoita ja väkivaltaisuuksia, jotka saivat alkunsa albaaniopiskelijoiden 11. maaliskuuta aloittamista mielenosoituksista. Poliisi tukahdutti viimeisen ison mielenosoituksen kyynelkaasulla 19. toukokuuta. Levottomuuksissa kuoli yhdeksän ihmistä ja yli 50 loukkaantui.

Tausta

Levottomuudet sattuivat alle vuosi Jugoslavian presidentti Josip Broz Titon kuoleman jälkeen. Kosovo oli 1980-luvulle tultaessa Jugoslavian köyhin osa ja albaanit olivat serbejä köyhempiä. Albaaniväestön työttömyys oli korkea.

Tapahtumat

Albaaniopiskelijat alkoivat osoittaa mieltään, koska olivat tyytymättömiä Pristinan yliopiston opiskelija-asuntolan ja ruokalan olosuhteisiin. Mielenosoitukset laajenivat ja niihin liittyi pian useita eri alan työntekijöitä, maanviljelijöitä, poliiseja, sotilaita ja Jugoslavian kommunistisen puolueen jäseniä. Mielenosoittajat vaativat aikaisemmin vangittujen mielenosoittajien vapauttamista ja vaatimukset laajenivat pian koskemaan Kosovon asemaa. Yhä useammat mieltään osoittaneet alkoivat vaatia Kosovolle tasavertaista asemaa muiden Jugoslavian osavaltioiden rinnalla. Osa taas halusi Kosovon liittyvän Albaniaan.
Jugoslavian keskushallinto julisti alueelle mielenosoitusten takia kansallisen hätätilan ja lähetti paikalle sotilaita. Mielenosoitukset muuttuivat väkivaltaisiksi ja albaaniopiskelijat hyökkäsivät serbien ja montenegrolaisten kimppuun. 19. toukokuuta poliisi onnistui tukahduttamaan levottomuudet. Levottomuuksien seurauksena Pristinan yliopisto suljettiin, yliopiston hallinto lakkautettiin ja mieltään osoittavia opiskelijoita erotettiin. Useita albaaneja tuomittiin vankeuteen, albaanien kulttuuria käsitteleviä yliopistokursseja rajoitettiin ja albaniankieliset tekstikirjat korvattiin serbiankielisillä. Väkivaltaisuudet jatkuivat ja kymmenet tuhannet serbit pakenivat väkivaltaisuuksia Kosovosta. Jugoslavian presidentti Slobodan Milošević käytti serbeihin kohdistuneita hyökkäyksiä hyväkseen nationalistisessa retoriikassaan ja syynä Kosovon itsehallinnon lakkauttamiseen.
Naissielun iltahämärä

Juoni

Hyväntekeväisyyttä harrastava Vera Dubrovskaja lähtee auttamaan köyhää Maksim Petrovia, joka raiskaa hänet. Maksimin nukahdettua Vera tappaa hänet veitsellä. Myöhemmin Vera tapaa ruhtinas Dolskin ja suostuu lopulta tämän kosintaan. Vasta häiden jälkeen Vera onnistuu kertomaan tapahtuneesta. Dolski ei ymmärrä Veran joutuneen katalan juonen uhriksi ja ajaa hänet pois.
Vuosien kuluttua Verasta on tullut kuuluisa näyttelijä. Katuva Dolski onnistuu lopulta löytämään hänet, mutta nainen ei enää rakasta miestä. Epätoivoinen ruhtinas ampuu itsensä.

Tuotanto, teema ja vastaanotto

Aleksandr Hanžonkovin ja Pathén yhteisyrityksen tuottama Naissielun iltahämärä on Jevgeni Bauerin ensimmäinen ohjaustyö. Siinä on jo nähtävissä ohjaajan tyylille ominaisia piirteitä: näyttävä syvyyssuuntainen lavastus, valon ja varjon leikki, kaksoisvalotuksella tai väliteksteillä luodut sivujuonet ja takaumat sekä vasta paljon myöhemmin kehittynyt rytmikäs leikkaus. Elokuva sisältää myös yhden varhaisimmista kamera-ajoista.
Harhaanjohtavasti nimetty Naissielun iltahämärä on valmistumisajalleen harvinainen naisen kasvutarina. Vastakkaisiin yhteiskuntaluokkiin kuuluvan kahden miehen pettämä nainen saavuttaa siinä taloudellisen riippumattomuuden ja kasvaa samalla miesten omaisuudesta henkisesti itsenäiseksi toimijaksi.
Aikalaiskommenteissa elokuvan juonta pidettiin epäuskottavana, mutta toisaalla kiitettiin sen näyttelijäsuorituksia. Ruotsissa Naissielun iltahämärä joutui sensuurin kieltämäksi.
Ninjan kosto

Juoni

Elokuva kertoo Cho Osakista, jonka perhe joutui ninjojen hyökkäyksen kohteeksi. Raivoissaan Cho kostaa perheensä kuoleman ja tämän jälkeen muuttaa elossa olevan poikansa kanssa Yhdysvaltoihin, tarkoituksenaan aloittaa uusi elämä ja unohtaa vanhan elämänsä, väkivaltaisuuksineen. Cho aloittaa galleristin uran, mutta menneisyytensä takia sotkeutuu pian huumekauppoihin.

Kohtelu Suomessa

Valtion elokuvatarkastamo asetti ennakkotarkastuksessa elokuvalle 30.11.1983 ikärajaksi KK (Kokonaan kielletty), joten elokuvaa ei saanut Suomessa laillisesti levittää eikä esittää. Perusteena tarkastamo esitti elokuvan olevan "raaistava". Uusintatarkastuksessa maaliskuussa 1984 päätös pysyi samana. Elokuva sai kuitenkin samana vuonna VHS-julkaisun ikärajalla K18, mutta peräti 1 minuutilla ja 47 sekunnilla leikattuna versiona. Tuleva vuoden 1986 videolaki esti elokuvan levittämisen, joten videolla levitystä varten elokuvaa ennakkotarkastettiin jälleen kevät-kesällä 1988 peräti kolmasti, mutta jokaisella kerralla tarkastamo määräsi elokuvalle täyskiellon. Lyhyen aikaa levityksessä olleen leikatun VHS-version lisäksi elokuvaa sai laillisesti esttää ja levittää vasta aikuissensuurin poistuttua lakimuutoksella 1.1.2001.
Kattokruunu

Kattokruunu on katosta riippuva valaisinrakennelma, jossa on useita keskustasta ulkonevia käsivarsia lamppujen kannattelemiseen. Ensimmäisissä kattokruunuissa ei käytetty lamppuja vaan kynttilöitä. Kattokruunut ovat usein hyvin koristeellisia useine lamppuineen ja lasisine muodostelmineen, joiden tehtävänä on murtaa valoa näyttävästi.

Kattokruunun lyhyt historia

Ensimmäiset kattokruunut kehitettiin keskiajalla kirkkoihin ja luostareihin suurten salien valaisemiseksi. Ne olivat usein puisia ristejä, joihin lyötyihin piikkeihin kynttilöitä voitiin kiinnittää. Rakennelmat hilattiin köyden varassa ylös. 1100- ja 1200-luvulla käytettiin avoimia pronssi- tai rautarenkaita joiden yläpinnassa oli kynttilöiden kiinnityspiikit.
1400-luvulta lähtien palatseissa ja varakkaiden kodeissa saattoi nähdä jo monimutkaisempia rengas- ja kruunumallisia kattokruunuja. Kattokruunun asema statussymbolina vahvistui ja 1700-luvun alussa koristeelliset messinkisin käsivarsin ja lukemattomin kynttilöin varustetut kruunut olivat jo yleisiä esimerkiksi kauppiaiden kodeissa. Lasin käsittelyssä edistyttiin ja 1700-luvun aikana lyijylasin valmistuskustannukset putosivat. Tämän lasityypin valoa hajottavat ominaisuudet tekivät siitä ihanteellisen ja suositun materiaalin kattokruunuihin ja näin syntyi niin sanottu kristallikruunu. Läpi 1700- ja 1800-lukujen yhä hienompia kattokruunuja kehiteltiin, kunnes rakennelman viehätys ja suosio laski ensin kaasu-, sitten sähkövalon yleistyessä.

Muuta

Kattokruunut saattavat olla selvästi muita katosta riippuvia valaisimia painavampia ja jotkut vaativat erityisiä kattokiinnikkeitä tai katon vahvistamista.
Jaakko Högman

Seppä Jaakko Högman (alun perin Hökkä, 25. heinäkuuta 1750 Karjalankylä, Ii – 2. heinäkuuta 1806 Laukaa) tunnetaan erityisesti Paavo Ruotsalaisen hengellisen herätyksen isähahmona. Tytär Margareta Högman vaikutti ystäväliikkeenä tunnetun herätysliikkeen johtohahmona.
Jaakko Hökkä muutti nuorena Yli-Iin Karjalankylästä Illinsaareen Iin kirkonkylään ja sieltä 1788 Pielavedelle, josta noin 1794 Jyväskylään. Nimensä hän muutti Hökästä Högmaniksi noin vuonna 1791.
Seppä Högman tunnettiin valistuneena ja hengellisenä miehenä, joten synnintunnosta kärsinyt Paavo Ruotsalainen käveli Nilsiän Aholansaaresta jalan yli 200 kilometrin matkan tapaamaan tätä Jyväskylään. Seppä antoi tälle Thomas (Tuomas) Wilcocksin kirjan Kallihit hunajan-pisarat, joka vaikutti Ruotsalaiseen syvästi. Tapaamisesta on jäänyt erityisesti elämään sepän siteeraus kirjasta: Yksi sinulta puuttuu ja sen mukana kaikki.
Tämän yhden on usein ymmärretty olevan kirjassa myöhemmin mainittu ... Kristuksen sisällinen tunto. Sitä kuvataan kuitenkin Suometar-lehdessä 1856:22 toisin: Paavolta puuttuikin se, että hän ei ollut myynyt kaikkea eli luopunut omista yrityksistään kelvata Jumalalle.
Seppä Högmanin ja Paavo Ruotsalaisen kohtaamisen muistomerkki on pystytetty vuonna 1925 Jyväskylän vanhalle hautausmaalle. Perimätiedon mukaan Paavo Ruotsalaiseen syvästi vaikuttaneet sanat lausuttiin tällä kyseisellä paikalla. Kohtaamisen muistoksi pystytettyyn kiveen on kaiverrettu sanat: ”Tällä paikalla sijainneessa pajassa Paavo Ruotsalainen vuonna 1799 ensimmäisen kerran tapasi Jaakko Högmanin, jyväskyläläisen sepän, jonka sanat ’Yksi sinulta puuttuu ja sen kanssa kaikki: Kristuksen sisällinen tunto, ’ tekivät hänestä kansamme herättäjän.” Muistokiven paikalla on kylläkin sijainnut sepän paja, muttei Högmanin. Hänen pajansa sijaitsi Väinölässä Äijälänjoen varrella.
Chrétien de Troyes

Chrétien de Troyes (n. 1135–1183) oli ranskalainen kirjailija, jota pidetään yhtenä merkittävimmistä keskiaikaisen ritarirunouden edustajista. Hän on tunnettu etenkin pyöreän pöydän ritareita käsittelevistä romansseistaan.

Elämä

Chrétien de Troyes'n elämästä tiedetään todella vähän. Itse asiassa hänen elämästään ei tiedetä mitään varmaa, muuta kuin mitä hänen omista teoksistaan voidaan lukea. Hän mainitsee nimen Chrétien vain muutamia kertoja kirjoissaan, ja vain kerran yhdistäen sen Troyes'n kaupunkiin. Lisäksi Lancelot-teoksessa hän kertoo työskentelevänsä Champagnen kreivitär Marielle (1145-1198) ja viimeiseksi jääneessä Perceval-teoksessa Flanderin kreiville Philipelle (k. 1191). Näistä tiedoista voidaan päätellä, että hän on kirjoittanut aktiivisesti noin vuosien 1159-1191 välillä. Tarkempi, monien tutkijoiden yleisesti hyväksymä ajoitus Chrétien de Troyes'n kirjalliselle tuotannolle on noin 1170-1191.
Troyes'n alueella nimi Chrétien tai Christianus ei ole ollut kovin suosittu Chrétien de Troyes'n elinaikana. Arkistoista on löydetty vain kaksi Christianus-nimistä henkilöä, jotka ovat saattaneet olla Chrétien de Troyes. Toinen on augustinolaisluostari Saint-Loup'n kaniikki, joka mainitaan todistajana eräälle piispan asiakirjalle vuonna 1173, toinen on Saint-Macloun kirkon kappalainen, joka kopioi erään dokumentin vuonna 1179. Nämä kaksi Christianusta saattavat jopa olla yksi ja sama henkilö, eikä ole mitään näyttöä siitä, että he olisivat sama henkilö kuin Chrétien de Troyes.
Troyes'n on ajateltu olleen kirkollisen koulutuksen saanut henkilö. Tästäkään ei ole varmuutta ja jotkut tutkijat ajattelevatkin, että hän olisi ennemmin ollut kiertelevä runonlaulaja, joka sattui kirjoittamaan laulunsa ylös. Ajatusta kirkollisesta koulutuksesta tukee se seikka, että hänen teoksissaan on selkeitä viitteitä siitä, että hän on lukenut antiikin kirjailijoiden töitä.

Vaikutus

Chrétien de Troyes'n kirjoituksilla oli suuri vaikutus kuningas Arthurista kertovien tarujen kehittymiseen ja suosioon. Hänen teoksiaan käännettiin nopeasti muille kielille ja niitä muokattiin uudelleen. Chrétien de Troyes oli tiettävästi ensimmäinen kirjailija, joka mainitsi Graalin maljan. Chrétien de Troyes oli myös ensimmäinen, joka kirjoitti Guineveren ja Lancelotin rakkaussuhteesta.