Timo Räty

Timo Ilari Räty (s. 21. marraskuuta 1964 Kuopio) on entinen Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT:n puheenjohtaja. Hän toimi tehtävässä vuodesta 2001 hyllytykseensä saakka 22. maaliskuuta 2012. 7. kesäkuuta 2012 ATK:n valtuusto erotti Rädyn yksimielisellä päätöksellä.
Suoritettuaan oikeustieteen kandidaatin tutkinnon Lapin yliopistossa vuonna 1994, Räty työskenteli SAK:n lakimiehenä 1994–1996 ja AKT:n vastaavana lakimiehenä vuosina 1997–2001. Vuonna 2001 hänet valittiin SAK:n hallituksen jäseneksi ja AKT:n puheenjohtajaksi.
Puoluekannaltaan sosialidemokraatti Räty asuu Lahdessa. Räty on eronnut ja yhden tyttären isä.

Rädyn toiminta AKT:n johdossa

Timo Räty nousi AKT:n puheenjohtajaksi vuonna 2001. Sitä ennen hän oli toiminut neljän vuoden ajan liiton vastaavana lakimiehenä. Suomen Kuvalehden Matti Simula luonnehti Rätyä lakkoherkäksi johtajaksi, joka sopi asioista yleensä riitelyn kautta. Edes liiton oma jäsenistö ei aina hyväksynyt Rädyn tiukkaa linjaa, ja esimerkiksi vuonna 2010 ahtaajien lakon aikaan osa jäsenistöstä arvosteli Rädyn toimia. Lakon jälkeen julkisuudessa alettiin käydä keskustelua AKT:n tulehtuneesta työilmapiiristä ja Rädyn käytöksestä.
Timo Rädyn ja AKT:n viestintäpäällikkö Hilkka Ahteen välinen kiista nousi julkisuuteen marraskuussa 2011. Tuolloin MTV3 uutisoi, että Ahde oli kannellut Rädyn epäasiallisesta käytöksestä ja alaisten huonosta kohtelusta Etelä-Suomen aluehallintovirastoon. Työsuojeluviranomaisen selvitys johti poliisitutkintaan, jossa Ahteen epäiltyä työpaikkakiusaamista tutkittiin työturvallisuusrikoksena. Kesäkuussa 2012 AKT:n valtuusto erotti Rädyn puheenjohtajan tehtävästä. Hänet oli hyllytetty tehtävästään jo maaliskuussa, kun epäilyt työpaikkakiusaamisista päätyivät syyteharkintaan. Epäluottamusta lisäsivät tiedot rahankäytöstä ja puheenjohtajan sihteerille tehdyistä kalliista vuokrasopimuksista.
Tammikuussa 2013 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi AKT:n entisen puheenjohtajan Rädyn maksamaan 80 päiväsakkoa pahoinpitelystä ja kahdesta työturvallisuusrikoksesta. AKT ja Räty tuomittiin lisäksi maksamaan Ahteelle loukkauksen aiheuttamasta kärsimyksestä ja muusta tilapäisestä haitasta korvauksia yhteensä 12 000 euroa. Helsingin hovioikeus päätti helmikuussa 2015 pitää tuomion voimassa. Korkein oikeus hylkäsi Rädyn valituslupahakemuksen kesäkuussa 2016, joten hovioikeuden päätös jäi voimaan.
Työpaikkakiusaamisen lisäksi Räty ja kymmenen muuta AKT:n hallituksen jäsentä saivat syytteen Hilkka Ahteen työsyrjinnästä, sillä Ahde oli erotettu AKT:n viestintäpäällikön tehtävästä maaliskuussa 2012 samaan aikaan kun työsuojeluviranomainen käsitteli Ahteen kokemaa epäasiallista kohtelua työpaikallaan. Rätyä lukuun ottamatta kaikki syytetyt tunnustivat työsyrjinnän ja ratkaisivat asian syyteneuvottelun avulla, jolloin heidät tuomittiin 10 päiväsakkoon. Rädyn tapauksessa asia eteni oikeuteen, ja hänet tuomittiin marraskuussa 2015 20 päiväsakkoon työsyrjinnästä. Oikeus alensi sakkojen määrää sen perusteella, että Räty oli jo aiemmin saanut sakkoja Ahteen työpaikkakiusaamisesta, sekä siksi, että Räty menetti työpaikkansa. Räty tuomittiin myös maksamaan Ahteelle korvauksia henkisestä kärsimyksestä  1000 euroa sekä korvaamaan tämän lähes 15 000 euron oikeuskulut. Hovioikeus kuitenkin kumosi äänestyspäätöksellä marraskuussa 2016 käräjäoikeuden aiemman tuomion ja Räty vapautettiin korvausvastuusta. Korkein oikeus otti tapauksen käsittelyyn huhtikuussa 2017. Oikeus aikoo käsitellä muun muassa sitä, millaiset ovat työsyrjinnän tunnusmerkit.