Italian kulttuuri

Italian kulttuuri on vanhempi kuin Italia itse, sillä vaikka Italia on yhtenäisenä valtiona suhteellisen nuori, Italian niemimaalla on vaikuttanut monia mahtavia kulttuureita vuosisatojen ja -tuhansien ajan.

Maalaustaide

Kreikkalaisilla oli suuri vaikutus Rooman taiteeseen, ja Caesarin aikana roomalaiset irroittivat Kreikasta löytämiään seinämaalauksia ja kuljettivat ne Roomaan. Taidemaalari oli yleensä käsityöläinen, jonka tehtävänä oli kotien koristaminen, irrallisille puulevyille maalaamsta arvostettiin enemmän Seiniä koristettiin freskotekniikalla, puulevyille maalattiin tempera- tai vahaväreillä. Väriaineita oli käytössä paljon, niitä saatiin sekä Kreikasta että Egyptistä.
Italian maalaustaide nousi maailman kärkeen renessanssin aikana. 1400-luvun puolella painopiste oli Keski-Italiassa ja suuria nimiä olivat Keski-Italiassa muun muassa Fra Angelico, Masolino, Masaccio, Fra Filippo Lippi, Botticelli, Filippino Lippi, Ghirlandaio, Piero della Francesca, Melozzo da Forli, Luca Signorelli, Perugino ja Pinturicchio. 1500-luvun puolella siirryttiin täysrenessanssiin, ja Rooman merkitys taidekaupunkina kasvoi, kun paavit kutsuivat sinne aikansa etevimmät taiteilijat kuten Michelangelo, Leonardo da Vinci ja Rafael.
1900-luvulla Italiassa syntyi monia uusia taidesuuntauksia. Futurismi syntyi 1900-luvun alussa. Se halveksui kaikkea vanhaa ja perinteistä ja ihannoi kaikkea modernia. Metafyysinen taide loi näennäisen realistiseen tyyliin unenomaisia näkymiä. Spatialismin loi toisen maailmansodan jälkeen Lucio Fontana, joka vaikutti myös Arte poveran kehitykseen.
Venetsian biennaali on joka toinen vuosi järjestettävä laaja nykytaiteen tapahtuma, joka on järjestetty jo yli 50 kertaa.

Kuvanveisto

Renessanssin yleisnero Michelangelo perehtyi antiikin veistoksiin ja ihmisruumiin rakenteeseen. Hänen tunnetuimpia veistoksiaan ovat suurikokoinen Daavid (1501-1504) ja Pietarinkirkon Pieta (1499).
Kuvanveistäjä, arkkitehti ja taidemaalari Gian Lorenzo Bernini oli Italian barokin huomattavin ja kuuluisin taiteilija. Barokkikirkoissa on näyttäviä freskoja, jotka luovat erilaisia tilailluusioita: hahmot kurkottuvat ulos maalauksesta, kattoon aukeaa aukko taivaaseen. Taiteilijat keskittyivät rakennusten koristeluun, ja maalaus itsenäisenä taiteenlajina näivettyi.

Arkkitehtuuri

Arkkitehtuurista on säilynyt rakennuksia antiikin ajoilta kuin keskiajalta. Sen kultakautta oli renessanssi, jolloin Filippo Brunelleschi työskenteli Firenzessä ja Leon Battista Alberti välitti antiikin vaikutteita tuleville polville. Donato Bramante piirsi Pietarinkirkon.
Kuuluisaa nykyarkkitehtuuria edustavat genovalainen Renzo Piano ja minimalistiset rakennukset Milanossa ja Torinossa.

Musiikki

1600-luvun lopulla Venetsiassa oli neljä konservatoriota, ja se nousi musiikkimaailman keskukseksi. Antonio Vivaldi työskenteli siellä pääosan säveltäjän urastaan.
Italia on klassisen oopperan syntypaikka. Siellä vaikuttivat Giacomo Puccini, Gioachino Rossini, Gaetano Donizetti ja Vincenzo Bellini. Milanon la Scala on ollut aina maailman tunnetuimpia oopperataloja, ja monet Giuseppe Verdin oopperoista on kantaesitetty siellä. 2000-luvulla myös Torinon Teatro Regio, missä La bohème sai ensiesityksen 1896, on noussut arvossaan.
Vuosien varrella Italiassa on syntynyt monia suuria tenorilaulajia, kuten Enrico Caruso, Beniamino Gigli, Franco Corelli, Mario Lanza ja Luciano Pavarotti.
Italialainen iskelmä oli suosituimmillaan 1950-luvulla, jolloin italialaisia kappaleita käännettiin ja levytettiin muillakin kielillä.
Eurovision laulukilpailussa Italia on voittanut kaksi kertaa: Vuonna 1964 Gigliola Cinquetti kappaleella Non ho l'étà (Per amarti) ja vuonna 1990 Toto Cutugno kappaleella Insieme.

Kirjallisuus

Italian kirjallisuuden historia alkaa jo antiikin Rooman latinankielisistä teksteistä. 1200-luvulla vaikuttivat Dante Alighieri ja Giovanni Boccaccio. Sotien jälkeen kirjoittaneista tunnetuimpia ovat Primo Levi, Italo Calvino, Alberto Moravia Umberto Eco ja Dario Fo. Nobelin kirjallisuuspalkinnon ovat saaneet Giosuè Carducci 1906, Grazia Deledda 1926, Luigi Pirandello 1934, Salvatore Quasimodo 1959, Eugenio Montale 1975 ja Dario Fo 1995.

Muoti ja muotoilu

Pohjois-Italian Milanosta ja Torinosta on tullut muodin ja muotoilun keskuksia. Italialaisia maailmankuuluja muotitaloja ovat Armani, Benetton, Dolce & Gabbana, Fendi, Gucci, Versace ja Prada. Milanossa järjestetään vuosittain Milanon muotiviikko, joka on yksi alan neljästä suuresta vuosittaisesta tapahtumasta.