Tokmanni

Historia

Alkunsa Tokmanni-konserni on saanut Joensuussa, veljesten Kyösti ja Kari Kakkosen vuonna 1989 perustamasta Okman Oy:stä, joka muutti nimensä vuonna 1991 Tokmanniksi. Kakkosten halpakauppaketju kasvoi voimakkaasti Itä-Suomessa 1990-luvun alun laman aikana ja 2000-luvun alussa tehtiin päätös valtakunnallisen ketjun luomisesta.
Vuonna 1995 kauppaketjusta ilmestyneen lehtijutun jälkeen Stockmann otti yhtiöön yhteyttä kirjeellä vaatien Tokmannia luopumaan nimestään. Asiaan palattiin myöhemmin marraskuussa 1997, kun Stockmannia edustanut asianajotoimisto lähetti Kakkosille uuden kirjeen, jossa yhtiötä syytettiin Stockmannin toiminimen loukkauksesta ja vaadittiin yhtiötä poistamaan kaupparekisteristä Kauppahuone Tokmanni -aputoiminimi ja myös lopettamaan Tokmanni-toiminimen käytön – Stockmann oli myös huomannut yhtiön käyttäneen paikallismainonnassaan otsikkoa "$tokmanni".
Vastauksessaan yhtiö lupasi lopettaa $tokmannin käyttämisen mainonnassaan, mutta Tokmanni-nimestä ei suostuttu luopumaan. Kakkosen mukaan Tokmanni erottuu Stockmannista selkeästi sen ruotsinkielisessä merkityksessään: tok (suom. hullu) ja man (suom. mies), mikä Kakkosen mukaan viittaa hullun halpoihin hintoihin. Lopulta sekä käräjä- että hovioikeus vaati $tokmanni -tunnuksesta luopumista, mutta muilta osin Stockmannin vaatimukset hylättiin. Hovioikeus totesi tuomiossaan, että Stockmann oli ilman perusteluja viivytellyt kanteen nostamista sen jälkeen kun ensimmäinen kirje oli lähetetty.

Pääomasijoittajien omistuksessa

Tokmannin omistusrakenne muuttui lokakuussa 2004, jolloin yhtiön pääomistajaksi tuli pääomasijoittaja CapManin rahastot 51 prosentin omistusosuudella. CapManin johdolla Tokmanni alkoi kasvaa yritysostojen kautta voimakkaasti kohti valtakunnallisesti toimivaa konsernia. CapMan-kaupan aikoihin Tokmanni osti 35 myymälästä koostuneen Vapaa Valinta -ketjun. Halpakaupan markkinajohtaja Suomessa yhtiöstä tuli tammikuussa 2006 sen ostettua Tarjousmaxi Oy:n (Tarjoustalot, Maxi-Makasiinit ja Maxi-Kodintukut) koko osakekannan ja Robinhoodin liiketoiminnot. Yritysostoja Tokmanni jatkoi hankkimalla kesäkuussa 2006 Kylmäkoskella toimineen Millerin ja marraskuussa 2006 neljästä myymälästä Oulun seudulla koostuneen Säästökuoppa-ketjun. Tokmanni osti 12 myymälästä Etelä-Suomen alueella koostuneen Säästöpörssi-ketjun marraskuussa 2007.
Yhtiötä sen perustamisesta asti johtanut Kyösti Kakkonen väistyi toimitusjohtajan paikalta maaliskuussa 2009. Taustalla olivat Kakkosen mukaan henkilökohtaiset syyt. Tokmannin uudeksi toimitusjohtajaksi nimitettiin Heikki Väänänen, joka oli aiemmin työskennellyt Stockmannin tavarataloryhmän johtajana ja konsernin varatoimitusjohtajana.
Toukokuussa 2012 Tokmanni siirtyi kokonaan ruotsalaisen pääomasijoitusyhtiö Nordic Capitalin omistukseen. CapManin rahastot myivät 52 prosentin omistusosuutensa sekä Kyösti Kakkosen ja Seppo Saastamoisen yhtiöt molemmat 22 prosentin osuutensa yhtiöstä. Kaupan myötä Kakkonen luopui kokonaan Tokmanni-omistuksistaan.
Myymäläketjunimet Vapaa Valinta ja Maxi-Makasiini jäivät historiaan vuonna 2014, jolloin kaikkien konsernin myymälöiden nimet päätettiin yhtenäistettiin Tokmanneiksi. Vuoden 2015 aikana myös Tarjoustalo ja Robinhood ottivat käyttöön Tokmanni-nimen. TokNet-nimellä vuodesta 2012 toiminut verkkokauppa otti myös käyttöön nimen Tokmanni vuoden 2015 alussa.

Helsingin pörssiin listautuminen

Kesällä 2015 Nordic Capitalin kerrottiin suunnittelevan irtautumista Tokmannista, ja yhtenä vaihtoehtona pidettiin yhtiön listautumista Helsingin pörssiin. Tokmannin listautumisanti järjestettiin 18. huhtikuuta ja 26. huhtikuuta 2016 välisenä aikana. Anti ylimerkittiin, ja Tokmannin mukaan listautumisanti herätti suurta mielenkiintoa suomalaisten ja kansainvälisten institutionaalisten sijoittajien sekä suomalaisten yksityishenkilöiden keskuudessa. Listautumisannissa yhtiö keräsi noin 96 miljoonan euron bruttovarat. Syyskuussa 2017 Nordic Capital myi jäljellä olleen 15 prosentin omistuksensa.
Heikki Väänänen erosi toimitusjohtajan paikalta keväällä 2017. Aiemmin Keskon päivittäistavaratoimintojen johtotehtävissä työskennellyt Mika Rautiainen aloitti Väänäsen seuraajana yhtiön toimitusjohtajana kesäkuun 2018 alussa, kun Tokmanni oli päässyt sopuun Keskon kanssa kilpailukieltoehtoasioista. Rautiaisen aiempi työnantaja Kesko oli hakenut turvaamistoimia tämän siirtymiseen liittyen perustellen vaatimuksiaan johtajasopimukseen kuuluneella kilpailukieltoehdolla.
Tokmannin tavoitteena on ollut myymäläverkostonsa kasvattaminen 200 toimipaikkaan. Lokakuussa 2018 yhtiö tiedotti ostaneensa yhdeksällä paikkakunnalla toimineen Ale-Makasiinin, ja joulukuussa uutisoitiin Tokmannin ostaneen Lapista neljä myymälää, joihin kuuluu Sodankylässä sijaitseva Säästökuopan myymälä, Centtilä Keminmaassa sekä TEX Rovaniemellä ja Kemijärvellä. Kauppojen jälkeen Tokmannilla oli Suomessa 190 myymälää.

Liiketoiminta

Vuoden 2018 vuosikertomuksen mukaan Tokmanni tavoittelee yhä myymäläverkostonsa laajentamista. Tuoteryhmänsä Tokmanni on jakanut kuuteen eri osastoon, jotka ovat Elintarvikkeet, Kodin puhdistus ja henkilökohtainen hygienia, Pukeutuminen, Työkalut ja sähkötarvikkeet, Koti, sisustus ja puutarha sekä Vapaa-aika ja kodintekniikka. Yhtiön tuotevalikoima koostuu kansainvälisistä ja kotimaisista tuotemerkeistä, omista ns. private label -tuotemerkeistä (Iisi ja Priima) ja ei-brändätyistä tuotteista. Tokmannilla on yhteinen hankintayhtiö Shanghaissa norjalaisen halpakaupan Europrisin kanssa.
Käyttötavaroiden lisäksi Tokmanni-myymälät myyvät yleensä myös kuivaelintarvikkeita, mutta 13 myymälän valikoimaan kuuluvat myös tuore-elintarvikkeet. Ketjun omia tuotemerkkejä ovat muun muassa Iisi-päivittäistavarat ja Priima-elintarvikkeet.
Toukokuussa 2019 Tokmanni ryhtyi myymään 2-3 vuoden leasing-sopimuksin yrityskäytössä olleita käytettyjä tietokoneita.

Yritysvastuu

Finnwatchin vuoden 2015 julkaisun mukaan Tokmanni on epäonnistunut tavarantoimittajansa ihmisoikeuksien arvioinnissa. Tutkimuksen mukaan Great Oriental Food Products Thaimaassa maksoi siirtotyöläisille laittoman pientä palkkaa eikä työntekijöillä ollut viisumia tai työlupaa. Lastenhoitotuotetehdas Zenith Infant Productin työntekijät puolestaan joutuivat maksamaan rekrytontimaksuja ja erilaisia maksuja passin ja viisumin uusimisesta, mikä on velkaannuttanut monet työntekijät. Tokmannin toimitusjohtaja Heikki Väänänen myönsi Finnwatchin löydöt. Hän myös kertoi, että ongelmatehtaiden tuotteet ostettiin eurooppalaisilta tavarantoimittajilta eikä niitä enää osteta.