google/wiki40b huggingface dataset:
Cujo – kauhun silmät

Juoni

Cujo on kiltti berhandilaiskoira, joka erehtyy seuraaman jänistä tämän pesäkololle, jossa asustaa lepakoita. Yksi lepakoista puree Cujoa ja tämä saa näin vesikauhutartunnan. Trentonin perhe, johon kuuluu isä Vic, äiti Donna ja 5-vuotias pikkupoika Tad, on elokuvassa keskeisessä osassa. Heillä menee kaikki hyvin, kunnes Vic saa tietää Donnan pettäneen häntä, ja heille tulee tästä riita. Toisaalla Cujo-koira alkaa hiljalleen muuttua ärhäkämmäksi ja vähemmän leikkisäksi, eivätkä sen omistajat ymmärrä mistä on kysymys. Lopulta Cujo muuttuu raivohulluksi ja tappaa miehen. Trentoneilla Vic lähtee lomalle kaverinsa kanssa. Myöhemmin kun Donna ajaa auton, Tadin ollessa mukana, paikalliselle korjaamolle korjattavaksi, hyökkää Cujo heidän kimppuunsa. Rikkinäinen auto ei suostu käynnistymään ja he jäävät loukkuun autoon aution talon pihalle, Cujon odottaessa ulkona. Heitä uhkaa ulosmennessä Cujo, mutta autoon jäädessä janoonkuoleminen. He taistelevat hengestään kolme päivää, kunnes Donna päättää lopulta yrittää ulos.

Vastaanotto

Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano kuvaa Cujoa tehokkaasti kliimaksiin kehittyväksi ihmisen ja luonnon kaksinkamppailuksi. Hän antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.
Ranthamboren linnake

Ranthamboren linnake on Ranthamboren kansallispuistossa, Intian Rajasthanin osavaltiossa sijaitseva linnake. Unesco on valinnut Ranthamboren linnakkeen ja muut Rajasthanin kukkulalinnoitukset maailmanperintöluettelon kohteeksi vuonna 2013. Ranthamboren linnakkeen uskotaan rakennetun Chauhan-dynastian aikana 700-luvulla. Linnake toimi dynastian pääkaupunkina. Linnake onnistuttiin valloittamaan vasta mogulivaltakunnan aikana. Linnake levittäytyy neljän neliökilometrin alueelle ja siellä on useita rakennuksia, joista vain muutamat ovat säilyneet ajan saatossa käydyistä sodista.
Janina Orlov

Janina Maria Orlov (s. 10. helmikuuta 1955) on suomenruotsalainen kääntäjä ja yliopistonlehtori. Hän on kääntänyt runsaasti suomalaista nykykirjallisuutta ruotsiksi ja saanut käännöksistään useita tunnustuksia. Åbo Akademista filosofian tohtoriksi valmistunut Orlov on myös Tukholman yliopiston kirjallisuustieteen lehtori, opetusalanaan lastenkirjallisuus.
Orlovin vuonna 2005 julkaistu venäjän kielen ja kirjallisuuden väitöskirja oli temaattinen analyysi Aleksandr Puškinin runoteoksesta Skazka o tsare Saltane (Tsaari Saltanin tarina) vuodelta 1831. Merkittävä osa Orlovin suomesta ja venäjästä ruotsiksi kääntämistä teoksista on ollut lasten- ja nuortenkirjallisuutta, mutta mukana on runsaasti myös niin sanottua aikuisten kaunokirjallisuutta. Kirjailijoiden joukossa ovat muun muassa Katja Kettu, Rosa Liksom, Sofi Oksanen, Riikka Pulkkinen, Andrei Gelasimov ja Nina Sadur.
Orlov sai vuonna 2015 valtion ulkomaisen kääntäjäpalkinnon, vuonna 2016 hänet palkittiin Pro Finlandia -mitalilla, ja 2018 hän sai Hugo Bergroth -palkinnon.
Orlov oli naimisissa ruotsalaisen kirjailijan Ulf Starkin kanssa.
Näpistys

Näpistys on varkauden lievä muoto.
Toisin kuin varkaus, näpistys voidaan käsitellä rangaistusmääräysmenettelyssä eikä oikeudenkäyntiä yleensä tarvita.
Yleisesti näpistyksenä pidetään tekoa, jossa anastetun omaisuuden arvo on alle 500 euroa ja sen arvo omistajalleen on verraten vähäinen. Myös rikoksen tekotavalla ja kohteella on merkitystä rikosnimikettä arvioitaessa. Esimerkiksi jos teko sisältää murtautumistoimia, kyseessä ei yleensä ole näpistys vaan varkaus.
Toisin kuin varkaus, näpistys on asianomistajarikos, eli syyttäjä saa näpistyksen johdosta nostaa syytteen vain, jos rikoksen uhri tekee syyttämispyynnön.

Oikeuskäytäntö

Vuonna 2008 mediaanirangaistus näpistyksestä oli 15 päiväsakkoa.
Troolari

Troolari on kalastusalus, joka on suunniteltu käytettäväksi troolauksessa, jossa troolia eli laahusnuottaa vedetään pitkin merenpohjaa tai välivedessä. Troolarit toimivat joko yksin tai pareittain (paritroolaus).
Purjetroolarit pystyivät troolaamaan maksimissaan 75 metrin syvyydessä, nykyiset modernit troolarit jopa 900 metrissä saakka. Nykyaikaisten troolarien koot vaihtelevat alle kymmenestä noin sataan metriin. Pienimpiä troolareita pystyy hoitamaan yksi henkilö. Troolareita käytetään myös sisävesillä. 
Euroopan suurin kalastussatama on ollut 1970-luvulta saakka Peterhead Skotlannin koilliskulmassa. Huippuvuosina 1980-luvulla Peterheadin satamaa käytti yli 500 troolaria, jotka olivat viikon kerrallaan vesillä. Itämeren suurin kalasatama sijaitsee Tanskan Nexössä. Suomen suurin satama on Reposaaren kalasatama Porissa. Euroopan unioni on pyrkinyt supistamaan kalastuslaivastoa, minkä vuoksi troolareita on romutettu kaikkialla Euroopassa, myös Suomessa. 
Ensimmäisen ja toisen maailmansodan aikana troolareita käytettiin miinanraivaajina. Kylmän sodan aikana jotkut valtiot varustivat troolareita elektronisilla laitteilla, joilla pystyi tarkkailemaan vihollisen toimintaa.
Monet entiset troolarit, varsinkin puurakenteiset, ovat saaneet uuden elämän huvi- tai risteilyaluksina.
Iholla (2. tuotantokausi)

Claudia

44-vuotias Claudia on ammatiltaan selvänäkijä. Hän oli sinkku sekä kahdeksan lapsen äiti, joista viisi asui vielä äitinsä kanssa Vihdissä. Kauden aikana seurattiin, kuinka Claudia onnistui pyörittämään viiden lapsen yksinhuoltajana arkeaan.

Johanna

Johanna on 34-vuotias tietotekniikan insinööri ja yhden lapsen äiti. Johanna on sinkku ja hän halusi löytää uuden rakkauden. Haaveissa on myös perheenlisäys. Kauden aikana nähtiin muun muassa kuinka Johanna yritti löytää itselleen miestä erinäisistä paikoista, kunnes viimein kauden päätösjaksossa hän pääsi treffeille.

Marketta

Marketta on 18-vuotias ylioppilas, jonka vanhemmat ja kaikki sisarukset ovat insinöörejä. Kauden aikana hän aloitti itsekin opiskelun Otaniemessä ja muutti omilleen vanhempiensa luota.

Sanni

Sanni on 24-vuotias toimistoapulainen, joka on menossa miehensä kanssa naimisiin kesällä 2013. Sanni on vanhoillislestadiolaisesta perheestä, mutta hän on eronnut hiljattain liikkeestä. Kauden aikana nähtiin muun muassa kuinka Sanni oli aikeissa aloittaa opiskelun, mutta päätyikin töihin helsinkiläiseen vaateliikkeeseen. Vahvana teemana oli vanhoillislestadiolaisuuden ja Sannin "uuden elämän" erot.

Venla

Venla on 29-vuotias YleX:n radiojuontaja. Venla ei ole koskaan seurustellut, mutta halusi löytää rakkauden. Kauden aikana nähtiin muun muassa kuinka Venla yritti lopettaa suhteensa varattuun mieheen, mutta yritys ei kuitenkaan onnistunut ensiyrittämällä.
Intro

Intro (lyhennys sanasta introduction) eli alkusoitto, johdanto, on musiikillisen teoksen alussa tai teoksen kahden jakson välissä oleva osa, joka johdattelee kuulijan kappaleeseen tai uuteen jaksoon.
Intro ei välttämättä noudata itse teoksen tahtijakoa tai sävellajia, eikä se välttämättä ole edes musiikkia sanan varsinaisessa merkityksessä. Intro voi olla myös puhetta, linnunlaulua, hälyääniä tms. Klassisessa musiikissa alkusoittoa kutsutaan usein myös preludiksi. Laajemmin ymmärrettynä preludi on lyhyt musiikkikappale, jolla yleensä ei ole tarkkaan määriteltyä sisäistä rakennetta, urkusävellyksiä lukuun ottamatta. Urkusävellyksen nimenä preludi viittaa tavallisesti kokonaisuuteen, jossa improvisatoriset fantasia-ainekset vuorottelevat ankarampien fuugajaksojen kesken.
Musiikkikappaleen lopussa oleva, hiljaisuuteen johdatteleva osa on vastaavasti nimeltään outro (yhdistelmä sanoista out ja intro).

Intro multimediassa ja tietotekniikassa

Introlla voidaan laajemmin tarkoittaa myös esimerkiksi tietokoneohjelman tai multimediaesityksen alussa esitettävää erillistä materiaalia kuten lyhyttä videoesitystä. Tietotekniikassa intro voi viitata muun muassa demoskenen yhteydessä tehtyihin tuotoksiin tai esimerkiksi niin sanottuihin cracktroihin, joita tyypillisesti liitetään järjestelmällisesti levitettyjen luvattomien ohjelmakopioiden, yleensä pelien alkuun.
Andrei Nekrasov

Andrei Lvovitš Nekrasov (ven. Андрей Львович Некрасов, s. 1958 Leningrad) on venäläinen elokuva- ja televisio-ohjaaja.
Nekrasovin dokumentti Russian Lessons (Venäjän oppitunti) (2009) ruotii Venäjän ja Georgian elokuussa 2008 käymää sotaa. Se esittää arkaluontoisia johtopäätöksiä Venäjän ulkomaanpolitiikasta ja etnisistä puhdistuksista Georgiassa.
Nekrasov on seurustellut poliitikko Heidi Hautalan kanssa.
Carl Axel Mothander

Carl Axel Mothander (14. tammikuuta 1886 Tukholma – 1965) oli ruotsalainen toimittaja ja kirjailija joka osallistui vapaaehtoisena Suomen sisällissotaan ja Viron vapaussotaan.
Mothanderin vanhemmat olivat raatimies Axel Mothander ja Beda Lagerholm. Hän pääsi ylioppilaaksi 1906 ja opiskeli sitten oikeustiedettä Uppsalan yliopistossa. Mothander osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten puolella ruotsalaisten vapaaehtoisten joukossa kuorma- ja sairashoito-osaston päällikkönä ja oli mukana Tampereen ja Viipurin taisteluissa. Tampereen taistelun jälkeen Mothander järjesti sairaanhoidon erikoisjoukon haavoittuneiden huoltoa varten.
Mothander lähti Viron vapaussotaan organisoimaan ruotsalaisten vapaaehtoisten joukkoa ja hän yleni Viron armeijan majuriksi. Sodan jälkeen Mothander asettui asumaan Viroon vuonna 1928 ja meni naimisiin baltiansaksalaisen paronittaren Benita von Wrangelin (1878–1967) kanssa. Mothander asui Toisin kartanossa Kohilassa Virossa toimien maanviljelijänä. Hän osallistui myös Viron Punaisen Ristin toimintaan ja oli mukana Punaisen Ristin komissiossa joka tutki toisen maailmansodan aikana Katynissä tapahtunutta puolalaisten upseerien surmaamista. Sotien jälkeen Mothander asui Tukholmassa ja toimi kirjailijana.
Vuonna 1928 Mothander teki kiertomatkan Suomessa osallistuen valkoisten järjestämiin sisällissodan 10-vuotisjuhlallisuuksiin ja kirjoittaen lehtiin tapahtumiin liittyneitä artikkeleita. Vierailunsa päätteeksi hän kirjoitti artikkelin joka julkaistiin viipurilaisessa Karjala-lehdessä. Mothander arvosteli artikkelissa suojeluskuntajärjestöä ja totesi että yhteiskunnan eheyttäminen sisällissodan jälkeen edellyttäisi järjestön muuttamista koska nykyisessä muodossaan se oli uhka demokratialle. Hän arvosteli myös Suomessa "lähes valtionuskonnoksi" noussutta Venäjänvihaa ja toivoi että jatkossa sisällissodan muistojuhlat muutettaisiin kaikkien sodassa kaatuneiden muistopäiväksi.
Krakatau

Historia

Ensimmäinen aikalaishavainto purkauksesta on vuosien 200–300 jaa. väliltä.

Myöhemmät purkaukset

Purkaukset ovat jatkuneet vuoden 1927 jälkeen säännöllisesti muutamien vuosien välein. Krakataun tulivuori on purkautunut muun muassa vuosina 2011–2012 sekä lokakuun 17. päivä vuonna 2018.

Joulukuun 2018 purkaus ja tsunami

22. joulukuuta 2018 purkaus käynnisti vedenalaisen maanvyöryn, joka aiheutti tsunamin. Kaksi peräkkäistä aaltoa iski Jaavan ja Sundansalmen välisiin rantoihin aiheuttaen ihmisuhreja ja merkittävää tuhoa. Jaavan länsirannikolle, Pandeglangin alueelle iskeneiden aaltojen kerrottiin olleen pari metriä korkeita. Alueella asuu noin 1,3 miljoonaa ihmistä ja siellä on myös suosittuja turistikohteita.
Tsunami iski lauantaina 22. joulukuuta 21.30 paikallista aikaa. Maanjäristysanturit eivät varoittaneet seismisestä toiminnasta, joten tsunamin arvellaan syntyneen Anak Krakataun purkauksen aiheuttamista maanvyöryistä. Sen kraateri on saattanut romahtaa osittain. Kuolonuhreja oli (26.12. mennessä) 429, loukkaantuneita yli 1400 ja kateissa yli sata ihmistä. Etsinnät jatkuvat yhä.
Hannu Huuskonen

Hannu Huuskonen (s. 29. lokakuuta 1983, Jyväskylä) on suomalainen pesäpalloilija, jonka kasvattajaseura on Jyväskylän Kiri. Hänen ulkopeliroolinsa on lukkari. Kaudesta 2011 kauteen 2014 Huuskonen edusti Vimpelin Vetoa. Kauden 2014 jälkeen Huuskonen palasi takaisin Oulun Lippoon.

Superpesisura

Huuskonen pelasi vielä kaudella 2007 Ykköspesistä, kunnes lukkaria etsinyt Oulun Lippo huomasi miehen potentiaalin ja hankki lahjakkuuden riveihinsä. Kaksi kautta korkeimmalla sarjatasolla nostivat Huuskosen yhdeksi valtakunnan eturivin lukkareista.  
Lipon ajauduttua talousvaikeuksiin kauden 2010 jälkeen, edelliskauden Suomen mestari Vimpelin Veto palkkasi Huuskosen riveihinsä, korvaamaan uransa lopettaneen Pekka Hietakankaan.
Kauden 2014 alussa Huuskonen sai pallon päähänsä alkulämmittelyiden yhteydessä ennen Kouvolan Pallonlyöjiä vastaan pelattavaa ottelua. Huuskonen oli yli kaksi kuukautta pelikenttien ulkopuolella, kunnes palasi pelaamaan Suomensarjaa Vimpelin kakkosjoukkueeseen. 
Huuskonen palasi pelaamaan vielä loppukautta Superpesikseen, mutta finaalisarjan viimeiset ottelut Sotkamon Jymyä vastaan Huuskosen tilalle lautasen ääreen asetettiin Janne Heimonen. Kauden 2014 jälkeen Huuskonen siirtyi Oulun Lippoon.
Tanttala

Tanttala on Kanta-Hämeessä, Janakkalan kunnan kaakkoisosassa sijaitseva kyläyhteisö, johon kuuluu noin 110 taloutta. Aikuisväestöstä noin 40 prosenttia saa toimeentulonsa maataloudesta, samoin noin 40 prosenttia tekee muuta ansiotyötä. Yritystoimintaa harjoittaa noin 10 prosenttia ja eläkeläisten osuus on 10 prosenttia väestöstä.
Janakkalan keskustaan Turenkiin on Tanttalasta matkaa 10 kilometriä. Kylän rajalla on Puujoki, jossa järjestetään jokakesäinen Hiisi Vieköön -melontatapahtuma. Joen rannassa on kylän uimapaikka. Kylässä on kaksiopettajainen koulu.
Tanttalan kyläyhdistys perustettiin 2000.
Oleg Kagan

Oleg Moisejevitš Kagan (ven. Оле́г Моисе́евич Кага́н, 22. marraskuuta 1946 Južno-Sahalinsk, Neuvostoliitto – 15. heinäkuuta 1990 München, Saksa) oli neuvostoliittolainen viulutaiteilija, joka voitti joulukuussa 1965 ensimmäisen Jean Sibelius -viulukilpailun ja teki sitten kansainvälisen uran. Hänet tunnettiin erityisesti kamarimusiikkiyhteistyöstään pianistien Svjatoslav Richter, Vasili Lobanov ja Elisabeth Leonskaja sekä sellisti Natalia Gutmanin kanssa. Leonskaja oli Kaganin ensimmäinen vaimo, Gutman toinen. Kagan kuoli 43 vuoden iässä syöpään.
Sahalinin alueella Venäjän Kaukoidässä 1946 lääkäriperheeseen syntynyt Oleg Kagan kävi koulunsa Latvian Riiassa, jonne perhe muutti 1953. Hän aloitti kahdeksanvuotiaana opinnot Riian konservatoriossa Joachim Braunin johdolla ja siirtyi viiden vuoden kuluttua Moskovaan Boris Kuznetsovin oppilaaksi. Kagan voitti 1965 Sibelius-kilpailun Helsingissä ja 1968 kansainvälisen Johann Sebastian Bach -kilpailun Itä-Saksan Leipzigissa. Vuoden 1969 Tšaikovski-kilpailuissa hän sijoittui toiseksi. Kuznetsovin kuoltua Kagan siirtyi David Oistrahin oppilaaksi ja aloitti 1968 kamarimusiikkiyhteistyön Svjatoslav Richterin kanssa.
Oleg Kagan perusti toisen vaimonsa Natalia Gutmanin kanssa eteläbaijerilaiseen Kreuth am Tegernseen kaupunkiin musiikkifestivaalin, jolla hän teki viimeiset esiintymisensä vain kolme päivää ennen menehtymistään nopeasti edenneeseen syöpään kesällä 1990.
Säveltäjät Alfred Schnittke, Tigran Mansurian ja Vasili Lobanov ovat omistaneet sävellyksiä Oleg Kaganille.
Mahti (urheilujoukkue)

Mahti (entinen Donkki) on Tampereen yliopiston yleisseura Akateeminen Mahti ry:n alainen koripallojoukkue. Se perustettiin vuonna 2015 Donkki-nimellä silloisen UtaSport ry:n alaisuuteen, mutta yleisseuraksi yhtenäistämisen myötä joukkue vaihtoi nimensä Mahdiksi kaudeksi 2018-2019. Mahdin pelaajat ovat pääasiassa Tampereen yliopiston sekä Tampereen teknillisen yliopiston opiskelijoita. Seuran tavoitteena on mahdollistaa 3. asteen opiskelu ja koripallon pelaaminen opintojen rinnalla. Seuralla on sekä miesten että naisten edustusjoukkueet. Molemmat joukkueet harjoittelevat Tampereen yliopiston yhteydessä olevassa Atalpa-liikuntakeskuksessa. Miesten joukkue pelasi kaudella 2017-18 Koripallon Kortteliliigassa sijoittuen viidenneksi. Kaudella 2017-18 joukkue jatkaa samassa 16 joukkueen sarjassa. Vuoden 2016 kansainvälisessä SELL Student Games -turnauksessa Donkin miehet sijoittuivat pronssille.

Miesten joukkue

Belt Jaakko                     Kinnunen Jaakko

Florian Ray                     Kostilainen Tommi

Forsman Jan (C)             Leivo Jonne

Gonzalez Martin              Nissilä Ilkka

Hiekkamäki Markus         Perttilä Robert

Ikävalko Lassi                  Raiskinmäki Tommi

Kahila Oskar                    Vainio Otto
Kaivonen Antti                 Yang Zhi
Toronton satama

Toronton satama engl. Toronto Harbour on luonnonsatama Ontariojärven pohjoisrannalla Donjoen suulla ja sen ympäristössä. Sen pohjoispuolella on Kanadan merkittävimpiin kuuluva Toronton miljoonakaupunki. Nykyään satama-alue käsittää koko Torontonlahden engl. Toronto Bay sisältäen sisemmän (inner) ja ulomman (outer) sataman, joiden välissä on Keating Channel. Vanha matala Ashbridge Bay on täytemaalla peitetty. Taloudellisesti Toronton satama on yksi maailman merkittävimmistä sisävesien kauppasatamista.
Toronton sataman laivaliikenne on nykyään ympärivuotista, mutta ennen toista maailmansotaa se toimi vain jäättömänä aikana huhtikuusta marraskuuhun. Liikenne on länteen hoidettu aiemmin maanteitse ja rautateitse, koska Eriejärven ja Ontariojärven välillä on Niagaran putous. Itäänpäin Atlantille on Ylä-Kanadan liikennettä hoidettu vesitse Saint Lawrencejokea myöten. Sijainti on antanut periaatteellisen edun Toronton satamalle verrattuna Twin Port -järjestelmälle eli Minnesotan Duluthin ja Wisconsinin Superiorin yhteissatamalle Huronjärven länsipuolella Yhdysvalloissa.
Pahalammi (Vilppula, Hokkaskylä)

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Elänteen valuma-alueella (35.37), jonka Elänteen lähialueeseen (35.371) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,8 metriä mpy.
Pitsimissikilpailu

Pitsimissikilpailu on Raumalla heinäkuussa Rauman Pitsiviikolla järjestettävä kauneuskilpailu. Kilpailu on järjestetty vuodesta 1978 alkaen. Aluksi kilpailun järjesti Suomen Punainen Risti, sen jälkeen useamman vuoden Cassiopeia Collection, nykyään sitä luotsaa Dentelle Rauma / Riikka ja Hans Lehtinen . Kilpailu on tunnettu ja suosittu Raumalla, ja finaalia seuraamassa on poikkeuksetta tuhansia ihmisiä.
Pitsiaiheisesta nimestään huolimatta kyseessä on nykyaikainen kauneuskilpailu, jossa etsitään kaunista ja esiintymiskykyistä nuorta naista. Kilpailussa valitaan Pitsimissi, kaksi perintöprinsessaa ja yleisöäänestyksen voittaja. Ehdokkaiden kuvat julkaistaan etukäteen paikallisessa lehdessä sekä Pitsimissin  kotisivuilla. Yleisö voi äänestää suosikkiaan näiden kuvien perusteella. 
Vuonna 2010 tämän kilpailun voitti Viivi Suominen.
Linnajärvi (Kuhmoinen)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,9 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,1 metriä mpy.
Varjostinkuusikasvit

Kuvaus

Varjostinkuusikasvit ovat ainavihantia puuvartisia kasveja, yleensä puita. Puuaines eroaa lähisukuisten havupuuryhmien puusta pitkittäisen tylppysolukon puuttuessa täysin. Lehtien sijaan pääasiallisina yhteyttävinä eliminä toimivat lehtivihreälliset laakavarret. Ne muodostavat versoihin tyypillisesti muutaman kymmenen laakavarren valekiehkuroita. Varsinaiset lehdet ovat pieniä ja suomumaisia. Juurissa on sienijuuria, jotka ovat tyypiltään kasvisolujen soluseinät läpäiseviä sisäsienijuuria.
Kukinnot ovat yksineuvoisia hedekäpyjä sekä emikäpyjä eli varsinaisia käpyjä. Ainakin nykyisin elävän lajin kasvit ovat yksikotisia, jolloin erilliset hedekävyt ja kävyt kehittyvät samaan puuyksilöön. Käpy koostuu kierteisesti asettuneista käpysuomuista, joista kukin itsessään koostuu osittain yhdiskasvuisista emilehdestä sekä tukilehdestä. Tämä kävyn rakenne muistuttaa läheisesti sypressikasvien käpyrakennetta, mutta poikkeaa muista havupuista. Vastasuuntaiset siemenaiheet muodostuvat käpysuomujen tyvelle. Siemenellä on kaksi lenninsiipeä.

Luokittelu

Varjostinkuusikasvit ovat havupuihin kuuluvia paljassiemenisiä kasveja. Geneettisten tutkimusten perusteella niiden lähimmät sukulaiset ovat sypressikasvien (Cupressaceae) ja marjakuusikasvien (Taxaceae) muodostama kladi. Vanhemmissa luokituksissa 1900-luvulla nykyiset varjostinkuusikasvit luokiteltiin tavallisesti suosypressikasvien heimoon (Taxodiaceae), jonka kasvit ovat sittemmin varjostinkuusia lukuun ottamatta siirretty genetiikan nojalla sypressikasvien heimoon.

Elinkierto

Varjostinkuusikasvit ovat monivuotisia puuvartisia kasveja, jotka voivat elää satoja vuosia vanhoiksi. Vanhin tunnettu elävä varjostinkuusiyksilö on ollut pitkälti yli 700 vuotta vanha. Suvullisen lisääntymisen kiertoon kuuluu kaikkien siemenkasvien tavoin pölytys, joka tapahtuu tuulen avulla kuten muillakin havupuilla. Varjostinkuusikasveilla siitepölyhiukkasessa ei ole ilmaonteloita, toisin kuin monilla muilla havupuilla. Siemenet ovat siivellisiä ja tuulilevintäisiä.

Kehityshistoria ja tutkimus

Heimon edustajia tunnetaan liitukaudelta nykypäivään. Suuresti nykyistä varjostinkuusta muistuttavien puiden jäänteitä on löydetty myöhäisliitukautisista kerrostumista Keski-Euroopasta ja Japanista. Lisäksi Siperiasta sekä arktisilta alueilta Grönlannista, Huippuvuorilta ja Kanadan pohjoisosista tunnetaan varhaisliitukautinen kasvisuku Oswaldheeria, jota pidetään toisinaan lehtien tai laakavarsien muodon perusteella varjostinkuusikasveihin kuuluvana, vaikka kasvissa onkin useita rakenteellisia eroavuuksia. Heimon levinneisyysalue on pienentynyt liitukauden jälkeen, ja heimon ainoa nykyisin elävä laji kasvaa luonnossa ainoastaan Japanissa.
Itämeren meripihka on muodostunut kemiallisen koostumuksen analyysin perusteella juuri varjostinkuusikasvien heimon puiden pihkasta eoseenin Euroopassa. Infrapunaspektroskopia-analyysissä verrattiin meripihkaa nykyisin elävien havupuuryhmien pihkaan, ja varjostinkuusen pihka oli selvästi koostumukseltaan Itämeren meripihkaa lähinnä.
Itävallan avaruusjärjestö

Itävallan avaruusjärjestö (saks. Agentur für Luft- und Raumfahrt) perustettiin vuonna 1972. Se huolehtii sekä avaruustekniikan että ilmailutekniikan kehittämisohjelmista Itävallassa.
Vuonna 2004 se sulautui laajempaan teknologiarahoitusorganisaatioon (saks. Österreichische Forschungsförderungsgesellschaft (FFG)). 
Se mm. edustaa maataan Euroopan avaruusjärjestössä (ESA). Sillä on myös kansallinen avaruusohjelma.