Tuhkarokko

Oireet, hoito ja jälkitaudit

Tuhkarokon itämisaika on 9–11 vuorokautta, ja taudin ensioireisiin kuuluu korkea kuume, silmien punoitus, nuha ja yskä. Tautiin kuuluu myös kuumeen aiheuttama uupumus ja usein silmätulehdus. 3–4 vuorokauden kuluttua rokosta kuume laskee ja samalla ilmestyy ihottuma. Ihottuma alkaa ylävartalolta. Se ei kutia yhtä paljon kuin esimerkiksi vesirokko.
Tuhkarokkovirus käy B- ja T-immuunisolujen kimppuun, joihin kuuluvat myös ihmisen sairastamat infektiot muistavat immuunijärjestelmän muistisolut. 
Tuhkarokko voi aiheuttaa jälkitauteja, joista tavallisimmat ovat välikorvan tulehdus ja keuhkokuume. Virus saattaa vaurioittaa keskushermostoa, ja taudin pelätyin komplikaatio onkin aivotulehdus. Tuhkarokon vakavien jälkitautien vaara on suurin aikuisilla, pienillä lapsilla ja immuunipuutteisilla henkilöillä. Sairastuneiden tulisi tuhkarokkoa epäillessään olla etukäteen yhteydessä puhelimitse omaan terveyskeskukseen toimintaohjeiden saamiseksi.
Kuumeeseen voi antaa lääkettä, mutta tuhkarokko paranee itsekseen. Lapsen oloa voi helpottaa himmentämällä valot ja laittamalla kutinaan talkkia.

Rokotus

Tuhkarokkoon on rokote, joka Suomessa annetaan yleensä MPR-yhdistelmärokotteena. Niin sanottu laumasuoja tuhkarokon leviämistä vastaan syntyy, kun 96–99 prosenttia väestöstä on rokotettu. MPR-rokotteen kattavuus on monin paikoin pudonnut alle 95 prosentin rajan. Pietarsaaren seudun lisäksi näin on käynyt esimerkiksi Helsingissä ja Tampereella.
HealthMap-tartuntamallin mukaan yksi tautitapaus johtaa kahteen tartuntaan 70 päivän kuluessa, jos väestö on kattavasti rokotettu. Jos sitä vastoin vain 60 prosenttia on rokotettu, uusia tartuntoja tulee samassa ajassa 2 800.
Ennen rokotusohjelmaa Suomessa kuoli tuhkarokkoon keskimäärin kolme ihmistä vuodessa. Rokotteen käyttöönoton jälkeen kuolleisuus on pienentynyt muissakin infektiotaudeissa. Suomessa rokotukset alkoivat vuonna 1975.

Historia

Ensimmäisen tieteellisen kuvauksen tuhkarokosta antoi Al-Razi (860–932), kun hän kirjassaan erotti tuhkarokon isorokosta ja vesirokosta.

Tuhkarokko maailmalla

Tuhkarokkokuolemat vähentyivät WHO:n mukaan vuosien 2000–2017 välillä yli 80 prosenttia. Kuolleisuuden väheneminen johtuu WHO:n mukaan vastustuskyvyn paranemisesta ja lasten rokottamisesta tuhkarokkoa vastaan. Vuonna 2014 tuhkarokkoon sairastui 296 629 henkilöä, joista eurooppalaisia oli 20 499 ja suomalaisia kolme. WHO:n tilastojen mukaan vuonna 2017 oli kuolemantapauksia 110 000, pääasiassa alle viisivuotiaita lapsia.
Euroopassa tuhkarokkotapaukset lisääntyivät vuonna 2018 voimakkaasti. Lisäyksen syynä ovat erityisesti Ukrainan sairastumiset. Rokotekattavuus on siellä ollut erittäin heikko, jopa vain 42 prosenttia, mutta on sittemmin kohentunut. Vuonna 2017 Euroopassa kuoli tuhkarokkoon 42, vuonna 2018 kuolemantapauksia oli 72.
WHO:n mukaan tuhkarokkotapaukset yleistyivät maailmalla 50 prosenttia vuonna 2018. Yhdysvalloissa havaittiin vuonna 2019 alkuvuoden aikana 695 tapausta, mikä on enemmän kuin kertaakaan 2000-luvulla. Tapaukset keskittyivät lähinnä Washingtonin ja New Yorkin osavaltioihin, joista ainakin jälkimmäisessä on kampanjoitu rokotteita vastaan. New Yorkin kaupunki julisti hätätilan ja määräsi tuhkarokkorokotteet pakollisiksi neljässä kaupunginosassa.

Tuhkarokko Suomessa

Suomessa tuhkarokko on harvinainen, ja siihen sairastuu vuosittain arviolta alle viisi henkilöä. Suomessa vuonna 2015 syntyneiden lasten rokotuskattavuus tuhkarokon osalta on rokotusrekisterin perusteella yli 94 prosenttia, paikoin alle 90 prosenttia, kun sen pitäisi olla yli 95 prosenttia, että sairastumisia ei tulisi. Aiemmin kattavuus selvitettiin otannalla. Elokuussa 2011 neljä ihmistä sairastui Puolustusvoimien Santahaminan varuskunnassa tuhkarokkoon.
Tuhkarokko saapuu Suomeen tavallisesti ulkomailta. Tammikuussa 2014 Sammatin Steinerkoulussa todettiin yhdellä lapsella Aasiasta saatu tuhkarokko. Steinerkoululaisten vanhemmat ovat keskimääräistä haluttomampia rokotuttamaan lapsiaan. Lääkäri Tanja Nummilan mukaan tauti voi tarttua herkästi ja ilmatartuntana. Nummila kertoi, että rokotteen saaneet ovat suojassa tartunnalta ja muut joutuvat odottamaan taudin mahdollista itämistä kotonaan. Nummila totesi, että tapaus vaaransi myös viereisen päiväkodin lapset. Vuonna 2013 tuhkarokkoon sairastui Suomessa kaksi henkilöä, ja vuonna 2014 tuhkarokkoon sairastui yhteensä kolme henkilöä, joista kaikki olivat laboratoriossa varmistettuja tapauksia.
Marraskuussa 2018 Luodossa todettiin yksi tuhkarokkotapaus. Taudille altistui arviolta 300 henkilöä. Tartunnan saanutta lasta ei ollut rokotettu tuhkarokkoa vastaan.