Pohjanmaan Kokoomus

Suomen ensimmäisen kokoomuspiirin perustaminen Pohjanmaalle

Ensimmäiset kokoomustoimintaa pohjustavat tapahtumat Vaasan vaalipiirissä tapahtuivat eduskunnan perustamisen aikoihin vuonna 1906, kun Pohjanmaan paikkakunnille perustettiin Suomalaisia seuroja ja näiden yhteisjärjestöiksi vaalipiirikohtaisia liittoja. Seurat kokosivat tuolloin porvarillisesti ajattelevia äänestäjiä yhteen.
Varsinaisesti kokoomuksen toiminta nykyisen Vaasan vaalipiirin alueella on saanut alkunsa jo ennen varsinaisen emopuolueen perustamista. Vaasa-lehden johtokunta kutsui yhdistyksen perustavan kokouksen koolle Seinäjoelle 19. lokakuuta 1918. Mukana kokouksessa oli niin vanha- kuin nuorsuomalaisen puolueen johtohenkilöitä kaikista kolmesta Vaasan läänin silloisesta vaalipiiristä. Kokous totesi, että äänenkannattajinaan puolueelle toimii Vaasa-lehden lisäksi Keskisuomalainen sekä Kokkola-lehti. Kokous katsoi tasapuolisesti edustavansa sekä nuor- että vanhasuomalasia ja katsoi puolueiden yhtymisen jo periaatteessa päätetyksi asiaksi "riippumatta siitä, milloin muualla Suomessa tllaan esimerkkiä seuraamaan." 
Päätehtäväkseen kokous päätti laatia pohjan ja perustuksen aatteen käytännölliselle toteuttamiselle. Piirijärjestön nimeksi tuli Suomalais-kansallinen kokoomus, joka enteili vireillä olleen Kansallisen Kokoomuksen nimeä, muttei ollut vielä tuolloin selkiytynyt. Varsinainen kansallisen puolueen perustamiskokous järjestettiin kaksi kuukautta Seinäjoen kokouksen jälkeen Vanhalla ylioppilastalolla Helsingissä 9. joulukuuta 1918.
Tunnetuimpia alkuvuosikymmenien kokoomusnimiä alueelta ovat olleet eduskunnan puhemiehenä ja ministerinä toiminut tohtori Paavo Virkkunen sekä "Vaasan Jaakkoo" eli maisteri Jaakko Ikola. Lapualta nousseita aikakauden kokoomusvaikuttajia ovat olleet kunnallisneuvos Ernsti Turja sekä maanviljelysneuvos, ministeri Niilo Kosola. He ansioituivat myöhemmin myös puolueen johtotehtävissä.

Ääriliikkeiden maine häiritsee maltillisia porvareita

IKL:n noustessa alueella, perustettiin piirissä vastapainoksi jopa kyläkohtaisia kansallisseuroja. Sotien jälkeen järjestötoiminta vakiintui pitäjätasoille Kansallisseuroiksi, jotka myöhempien sääntömuutosten myötä on nimetty kokoomusyhdistyksiksi. Varsinaisella puoluepoliittisella toiminnalla kesti vuoden 1918 sodan jälkeen kuitenkin aikansa juurtua porvarilliseen maaperään. Poliittinen arkuus ja sitoutumattomuus on ollut läpi historian tyypillistä, kun puoluetoimintaa pidettiin alkuaikoina vasemmistolle tai Lapuan liikkeen kaltaisten ääriryhmien toiminta, johon ei ole koettu samaistumista.
Sotien aikana kansakunta yhtenäistäyi ja yhteistoiminta kanavoitu myös puoluetoimintaan olojen rauhoittuessa. Vaalipiirin alueella on sittemmin toiminut yhä tähän päivään asti kunnittain vähintään muutamien ihmisten perusjoukko.

Hajapiireistä yhtenäiseksi Vaasan läänin Kokoomukseksi

Keski-Suomi kuului osaksi Vaasan lääniä aina vuoteen 1960 asti ja tämän vuoksi läänissä toimi kolme vaalipiiriä; pohjoinen, eteläinen ja itäinen. PIiritoiminta oli jakautunut myös näiden vaalipiirien Kansallisliitoiksi. Helmikuussa 1961 perustettiin kuitenkin koko läänin alueella toimiva Vaasan läänin Kokoomus. Ensimmäisen kerran koko vaalipiirin laajuista organisaatiota oli kokeiltu jo vuonna 1922, mutta tuolloin organisaatio ei toiminut kuin runsaan vuoden.
Vaikka vaalipiirin laajentaminen hajautti jonkun verran voimavaroja, nousi 1960-luvulla Vaasan läänin alueelta nimekkäitä kokoomuspoliitikkoja. Sotien jälkeisenä ajan vaikuttajia on ollut erityisesti Pentti Mäki-Hakola, joka valittiin eduskuntaan vuonna 1966. Maakunnan vahvoja poliitikkoja ovat olleet myös Heikki Ala-Mäyry, Johannes Wirtanen, Sakari Huima, Eeva Kauppi, Mauri Seppä, Helge Saarikoski sekä Kirsti Ala-Harja.
1970- ja 1980-luvuilla piirin puheenjohtajana toiminut kunnallisneuvos Reijo Taittonen on vahvistanut Pohjanmaan kokoomuksen toimintalinjaa lähemmäksi nykyistä. 1900-luvun loppupuolella varsinaisena palkattuna henkilökuntana piirin toiminnanjohtajana ovat toimineet mm. Martti Ojala, Jarmo Lamminmäki sekä Jaakko Sairo. Vaalipiirin aktiivisina naisina tuolta ajalta muistetaan myös Sipi Tilus ja Liisa Harjunpää.

Uuden vuosituhannen piirteitä

1990-luvun lopulle tultaessa Kokoomuksen tilanne eli monella tapaa uutta aikaa. Parinkymmenen vuoden oppositiotaipaleen jälkeen Kokoomus oli jälleen uskottu hallitusvastuussa ja uudenlainen asetelma korosti erityisesti kilpailua piirissä vahvan Keskustan kanssa. Asetelmat opposition ja hallitusvastuun osalta vaihtuivatkin puolueiden välillä 1987 vaaleissa. Vuoden 1991 vaaleissa piirin kansanedustajat tippuivat kahteen kansanedustajaan, mikä on sittemmin ollut varmaksi vakiintunut määrä. Vaaleittain piirissä käydään kilpailua myös kolmannesta paikasta.
Vuoden 1995 vaalien jälkeen piirin historia koki myös uusia tuulia, kun kokoomus ja keskusta istuivat samaan aikaan hallituksessa. Piirin kannalta tämä tarkoitti myös vaalityön strategian uudelleen miettimistä. Vaaliliitto Perussuomalaisten kanssa ei kuitenkaan tuonut tuolloin kolmatta paikkaa kokoomukselle. Vuoden 1995 vaaleissa valtiopäiväneuvos Pentti Mäki-Hakola jätti myös eduskunnan kolmikymmenvuotisen työn tunnettuna parlamentaarikkona ja vankkana oman tien kulkijana.
Vuoden 1999 vaaleissa Pohjanmaan kokoomuksen kansanedustajat vaihtuivat uusiin, kun valtiopäivillä edustaneet Kirsti Ala-Harja Seinäjoelta ja Heikki Koskinen Vaasasta vaihtuivat Pertti Mäki-Hakolaan Nurmosta ja Petri Saloon Alahärmästä. Vuoden 2003 vaaleissa Salo valittiin edelleen ja uutena kansanedustajana aloitti seinäjokelainen terveystieteiden tohtori Paula Risikko. Samalla Kokoomus siirtyi oppositioon. 
Uusina vaaleina tuleivat mukaan myös eurovaalit. Piiristä ehdokkaana ovat olleet vuonna 1996 teologian tohtori Ossi Haaramäki, vuonna 1999 kasvatustieteiden lisensiaatti Maria-Terttu Hautanen-Jokela ja vuonna 2004 talouspäällikkö Antti Niemi-Aro.
Kun Vaasan lääni lakkasi olemasta lääniuudistuksessa, menetti myös piirijärjestö tavallaan nimensä. Piirijärjestön nimeksi päätettiin muuttaa Kälviän piirikokouksessa 29. marraskuuta 1997 Pohjanmaan Kokoomus ry, joka toimii Vaasan vaalipiirin alueella.

Puoluekokous Seinäjoella 2004

Kansallisen Kokoomuksen oppostiokauden ensimmäinen puoluekokous järjestettin Seinäjoella kesällä 2004. Tuolloin Paula Risikko valittiin puolueen varapuheenjohtajaksi. Vuotta aiemmin hänet oli valittu Kokoomuksen Naisten liiton puheenjohtajaksi. Ennen vuoden 2004 puoluekokousta, piiri oli järjestänyt puoluekokouksen kerran aikaisemmin Seinäjoella ja kerran Vaasassa.

Vaalipiirin erityispiirteet

Vaasan vaalipiirin olemassaolon ajan, sen rakenne on poikennut muista erityisesti kielirakenteensa osalta. Noin viidennes äänestäjistä on ruotsinkielisiä ja suhteellinen määrä on pysynyt suunnilleen samana. Vaalipiirissä vasemmistopuolueiden kannatus on myös perinteisesti ollut valtakunnan keskiarvoa vähäisempi. Kokoomustoiminnan osalta vaalipiirissä on ollut leimallista erityisesti yrittäjyys, joka on saattanut yhteen monia yrittäjiä yhteen vaalipiirissä.