Arizona

Maantiede

Osavaltion naapurit ovat Meksiko etelässä, New Mexico idässä, Utah pohjoisessa, Nevada ja Kalifornia lännessä.
Coloradon ylänkö pohjoisessa muodostaa kaksi viidesosaa osavaltiosta. Sen halki virtaava Coloradojoki on kaivertanut Grand Canyonin osavaltion luoteisosaan, ja ylänkö halkovat muutkin teräväreunaiset jokilaaksot. Ylänköalueella on myös vuoria, joista korkein on Humphrey’s Peak 3 850 metriä merenpinnan yläpuolella. Monument Valleyssa Utahin rajalla nähdään eroosion muovaamia kallionmuotoja. Osavaltion eteläosaa halkovat luode–kaakko-suuntaiset vuorijonot, joiden välissä on viljavia laaksoja. Siellä missä saadaan riittävästi vettä, nämä laaksot sopivat hyvin vihannesten viljelyyn.
Noin puolet Arizonasta on puoliaavikkoa, kolmannes aavikkoa ja loput kosteaa aluetta. Coloradon ylängöllä talvet ovat kylmiä, ja siellä sataa tyypillisesti 250–375 mm vuodessa. Osavaltion eteläosassa sateet tulevat rajujen ukonilmojen yhteydessä kesäkuukausina, kun Meksikonlahdelta virtaa sinne kuumaa ja kosteaa ilmaa.
Vuoden kuumin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Phoenixissa on noin 41 astetta. Viileimpinäkin kuukausina, tammi- ja helmikuussa keskimääräinen alin on siellä +7 asteen yläpuolella. Flagstaffissa heinäkuun keskimääräinen ylin on 27 astetta, ja joulu- ja tammikuun keskimääräinen alin −8 astetta.
Arizonassa on kolme kansallispuistoa: Grand Canyonin kansallispuisto, Petrified Forestin kansallispuisto ja Saguaron kansallispuisto.

Historia

Arizonan ensimmäiset merkit ihmisasutuksesta ovat löytyneet yli 12 000 vuoden takaa. Vuoteen 500 mennessä Arizonan alueelle oli kehittynyt maanviljelyskulttuureja: Anasazin kulttuuri kukoisti osavaltion koillisosissa, Mogollonin kulttuuri itäisellä vuoristoseudulla ja Hohokamin kulttuuri osavaltion keski- ja eteläosissa. 1200-luvun kuivuus ajoi esihistorialliset kulttuurit rappiolle. Arizonan kirjoitetun historian aika alkoi espanjalaisten Meksikosta tulleiden löytöretkeilijöiden myötä. Fransiskaani Marcos de Niza teki löytöretken alueelle 1539. Coronadon löytöretki alueelle tapahtui 1540–1542. Tuolloin Arizonassa eli intiaaneja kolmesta eri kieliperheestä; vanhin ryhmistä oli anasazeista polveutuvat hopi-intiaanit.
Ensimmäisiä tutkimusmatkailijoita seurasi myös lähetyssaarnaajia, jotka perustivat Arizonaan lähetysasemia. Vuonna 1692 alueelle tullut Eusebio Kino perusti muun muassa San Xavier del Bacin lähetysaseman lähelle nykyistä Tucsonia. Tubac oli puolestaan Arizonan ensimmäinen merkittävä asutuskeskus, jonka espanjalaiset perustivat 1752 etuvartioasemaksi. Eusebio Kinon lähetystyö loi asutuskeskuksineen Pimeria Altan alueen, joka koostui nykyisen Sonoran pohjoisosasta ja nykyisen Arizonan eteläosasta. Etelä-Arizona kuului Uuden-Espanjan varakuningaskunnan Uuden-Navarran provinssiin, jonka siirtolaisväestö koostui erityisesti baskeista ja navarralaisista. Alue tunnettiin myös Sonora-Sinaloan provinssina.
Pohjois-Arizona eli suurin osa tulevasta Arizonasta kuului Uuden Espanjan Kalifornioiden provinssiin vuosina 1767–1804, kunnes siitä tuli Alta Californian (Ylä-Kalifornia) osa. Alueen asukkaat olivat Espanjasta tulleiden siirtolaisten ja mestitsien jälkeläisiä. Vuonna 1821 Meksiko itsenäistyi ja nykyisestä Pohjois-Arizonasta tuli osa Alta Californian territoriota ja Etelä-Arizonasta osa Sonora-Sinaloan osavaltiota.
Vuosien 1847-1848 Meksikon–Yhdysvaltain sodassa Meksiko menettiGilajoen pohjoispuoliset alueet eli Kalifornian Yhdysvalloille. Alue liitettiin 1850 New Mexicon territorioon, ja nykyisen osavaltion eteläisimmät osat hankittiin 1853 Gadsdenin ostossa.
Sonora Exploring and Mining Co. järjesti 1856 Charles Debrille Postonin johtaman seurueen, joka perusti Tubaciin hopeakaivoksia. Tätä seurasi nousukausi, ja Tubacista tuli laaksonsa suurin asutuskeskus. Arizonalaiset alkoivat samalla haaveilla myös omasta territoriostaan. Yhdysvaltain sisällissodan alussa Arizona julistautui etelävaltioiden territorioksi. Virallisesti Arizonan territorio perustettiin 24. helmikuuta 1863. Sen ensimmäinen pääkaupunki oli Prescott. Tucsonista tuli pääkaupunki 1867, Prescottista uudestaan 1877 ja Phoenixista 1889. Vuonna 1868 perustetusta Phoenixista kasvoi nopeasti maatalouden keskuskaupunki.
Arizonasta tuli 14. helmikuuta 1912 Yhdysvaltain 48. osavaltio. Puheet osavaltion asemasta olivat alkaneet jo 1880-luvulla, mutta vuonna 1910 kongressi hyväksyi lain, joka mahdollisti Arizonan tulemisen osavaltioksi.

Hallinto

Arizonan lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 30 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on 60 jäsentä. Jäsenet valitaan kaksivuotiskausille, jokaisesta 30 vaalipiiristä valitaan yksi senaattori ja kaksi alahuoneen jäsentä. Kukin jäsen voi olla parlamentissa korkeintaan neljä kautta yhteen menoon, mutta yhden kauden poissaolon jälkeen hänet voidaan valita taas uudelleen.
Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri. Vuodesta 2009 kuvernöörinä on ollut Janice K. Brewer.
Osavaltio on jaettu 15 piirikuntaan.
Arizona kuuluu niihin osavaltioihin, jotka ottivat kuolemanrangaistuksen jälleen käyttöön vuodesta 1972 alkaen.

Talous

Arizona tuottaa enemmän kuparia ja muita kaivannaisia (polttoaineita lukuun ottamatta) kuin mikään muu Yhdysvaltojen osavaltio.
Arizonan bruttokansantuote vuonna 2010 oli 254 miljardia Yhdysvaltain dollaria, mikä tekee siitä 20. suurimman talouden Yhdysvalloissa.
Arizonalaisista 161 166 työskenteli korkean teknologian sektorilla vuonna 2003, tehden noin 8,3 prosenttia yksityisen sektorin 1,9 miljoonan ihmisen työvoimasta. Erityisiä aloja olivat tietokoneohjelmistot ja tietokoneet (34 314); elektroniikkakomponenttivalmistus (30 358); ilmailuvalmistus (25 641); arkkitehtuuri ja rakennus (21 378); telekommunikaatio (21 224); ja instrumenttivalmistus (13 056).
Arizona kerää henkilökohtaisia tuloveroja viidessä luokassa: 2,87 prosenttia, 3,20 prosenttia, 3,74 prosenttia, 4,72 prosenttia ja 5,04 prosenttia. Arizonan Transaction Privilege Tax (arvolisävero) ja käyttöverot ovat yleisesti noin 6,3 prosenttia.

Liikenne

Arizonassa on kaikkiaan 42 lentoasemaa. Suurin niistä on Sky Harborin kansainvälinen lentoasema Phoenixin lähellä.

Väestö

Arizonan 6,4 miljoonasta asukkaasta 84,4 % on valkoisia. Kaikkiaan 30,2 % luokitellaan hispaanoiksi tai latinoiksi.

Kulttuuri

Osavaltion nimen on selitetty tarkoittavan ’pientä lähdettä’ (papago-intiaanikielen sanoista ari 'pieni' ja šonak 'lähde'). Kansanetymologian mukaan nimi puolestaan johtuisi espanjan sanoista arida zona ’kuiva alue’.
Arizonan kansalliskukka on saguarokaktuksen kukka, jalokivi turkoosi, nisäkäs kissafretti ja lintu kaktuspeukaloisen alalaji Campylorhynchus brunneicapillus couesi.