Maakaasu Suomessa

Maakaasun käyttöalue Suomessa ulottuu Kaakkois-Suomesta pääkaupunkiseudulle, Pirkanmaalle ja osaan läntistä Uuttamaata.  Maakaasun tuonti Suomeen alkoi vuonna 1974. Maahantuojana ja tukkumyyjänä toimii Gasum Oy.
Maakaasu tulee Suomeen Venäjältä Länsi-Siperiasta kahdella rinnakkaisella putkella. Suomessa maakaasua varastoidaan ainoastaan putkiverkkoon vuorokausivaihteluiden tasaamiseksi. Suomen ensimmäinen LNG-terminaali avattiin Porissa vuonna 2016.
Maakaasu on kallis polttoaine ja pelkästään kaukolämmon tuotannossa maakaasu on kallista. Maakaasua ei käytetä sähköntuotantoon kesällä. Esimerkiksi Nokian kaupunki on siirtynyt maakaasusta puuhakkeeseen ja turpeeseen.

Historia

Maakaasun tuonti Suomeen alkoi vuonna 1974. Maahantuojana ja tukkumyyjänä toimii Gasum Oy. Vuonna 1974 ensimmäinen maakaasuputki Neuvostoliitosta Itä-Suomeen avattiin. Kaasun jakelusta vastasi Neste Oy (myöhemmin Fortum). Kaasuverkosto laajeni Pirkanmaalle ja pääkaupunkiseudulle vuonna 1986. Kaupunkikaasu Helsingissä vaihdettiin maakaasuun 1991–1994. Fortumin maakaasutoiminnont siirtyivät perustetulle uudelle yhtiölle, Gasumille.
Maakaasubussit aloittivat liikennöinnin Helsingissä vuonna 1996. Ensimmäinen julkinen kaasutankkausasema otettiin käyttöön Helsingin Malmilla vuonna 2005.

Kehityshankkeita Suomessa

Maaliskuussa 2014 Gasum ilmoitti valinneensa Suomen ensimmäisen tuontiterminaalin sijoituspaikaksi Porin Tahkoluodon. Valmistuttuaan noin kymmenen henkeä työllistävän terminaalin on tarkoitus valmistua syksyllä 2016. Terminaalin toisena vaihtoehtona oli Turun Pansio, jonne Gasum on myös valmis rakentamaan terminaalin, mikäli kysyntää riittää. 
Lisäksi Gasum suunnittelee Finngulf LNG -hankkeessa suuren LNG-tuontiterminaalin rakentamista Etelä-Suomeen, joko Inkoon Joddböleen tai Porvoon Tolkkisiin. Terminaalissa LNG höyrystetään kaasuksi ja syötetään maakaasuverkostoon. LNG:tä voidaan myös toimittaa terminaalista nestemäisessä muodossa proomuilla tai säiliöautoilla uusiin käyttökohteisiin, kuten laivojen polttoaineeksi tai teollisuuden käyttöön. Terminaalin yhteyteen tulisi LNG:n varastosäiliö. Terminaalin sijoituspaikka ja kokoluokka riippuvat kaasuyhteydestä Baltiaan ja mahdollisesti myönnettävästä EU-tuesta.
Suomalaiset teollisuusyritykset Outokumpu, Rautaruukki ja EPV Energia sekä ruotsalainen LKAB puolestaan valmistelevat LNG-terminaalin rakentamista ja käyttöönottoa Tornion Röyttään.

Yhteistyösopimuksia

Wärtsilä ja Shell ovat tehneet yhteistyösopimuksen elokuussa 2011 vauhdittaakseen nesteytetyn maakaasun (LNG) käyttöä laivaliikenteen polttoaineena. Shell aikoo valmistaa Wärtsilän ja muiden asiakkaiden käyttöön LNG:tä. Yhteistyösopimus on kohdennettu Yhdysvaltoihin ja myöhemmässä vaiheessa tulee kattamaan laajemman maantieteellisen alueen.

Valtion myöntämät tuet

Työ- ja elinkeinoministeriö päätti tukea kolmen LNG-terminaalin rakentamista yhteensä 65,2 miljoonalla eurolla.

Maakaasu liikennepolttoaineena

Maakaasua käytetään polttoaineena kaasuautoissa ja maakaasubusseissa. Gasum omisti vuonna 2018 yli 25 kaasutankkauasemaa Suomessa. Suomen energia- ja ilmastostrategiassa oli asetettu tavoitteeksi 5 000 kaasuautoa vuoteen 2020 mennessä, mutta määrä ylitettiin jo vuonna 2018.

Maakaasun tulevaisuus Suomessa

Samaan aikaan sekä teollisuus että energiayhtiöt pyrkivät korvaamaan maakaasua uusiutuvilla energialähteillä.
Suomen energia- ja ilmastostrategiassa vuoden 2025 tavoite kaasuautoille on 15 000 autoa.