Baskin kieli

Historia

Nykyisen tietämyksen varassa on mahdotonta sanoa, ovatko baskien esi-isät asuneet samalla alueella pitkään vai ovatko he muuttaneet sinne jostakin muualta. Rooman valtakunnan ajalta tallentuneet tiedot akvitanialaisten henkilö- ja jumalnimistä viittaavat siihen, että akvitanian kieli oli mahdollisesti baskin edeltäjä. Pohjoisespanjalaisesta Vitoriasta löytyi kesäkuussa 2006 kaiverruksia, joissa oli baskinkielisiä sanoja. Kaiverrusten arvellaan olevan peräisin jopa 200-luvulta. Ennen niiden löytymistä vanhimmat tunnetut baskinkieliset tekstit olivat peräisin 1400-luvulta. Vanhin painettu baskinkielinen teos on runokokoelma vuodelta 1545. Uusi testamentti käännettiin baskiksi vuonna 1571, minkä jälkeen baski kirjakielenä oli pitkään lähinnä kirkollisessa käytössä.
Baskin sanasto on lainannut paljon ympäröiviltä indoeurooppalaisilta kieliltä, mutta kieliopiltaan kieli on säilynyt hyvin omanlaisenaan.
Ranskan ja Espanjan suhtautuminen baskin kieleen on pitkään ollut hyvin kielteinen. Ranskassa baskia ei vähemmistökielenä ole koskaan käytetty laajasti opetuksessa tai mediassa. Viime aikoina kuitenkin on perustettu baskinkielisiä kouluja. Espanjassa baskin kieli yritettiin Francon aikana, vuosina 1939–1975, tukahduttaa kokonaan, mutta viime vuosikymmeninä sen käyttöä on voimakkaasti elvytetty. Francon jälkeinen uusi Espanjan perustuslaki myönsi Baskimaan alueille rajoitetun autonomian, ja baskia käytetään nykyään opetuskielenä, hallintokielenä espanjan ohessa sekä radio- ja televisiolähetyksissä. Äidinkieleltään baskinkielisiä asukkaita Baskimaan alueilla on vain noin 20 prosenttia väestöstä.
Baskin kieli on jakautunut useisiin hyvinkin erilaisiin murteisiin maantieteellisten ja poliittisten rajojen eristämänä. 1960-luvulla alkaneen kielenherätystoiminnan ansiosta on olemassa baskin kirjakieli, niin sanottu yhdistetty baski, euskara batua. Kielenhuollosta ja -tutkimuksesta vastaa Euskaltzaindia, baskin kielen kuninkaallinen akatemia.

Luokitus

Tutkijat, jotka ovat yrittäneet etsiä baskille sukulaiskieliä, ovat eri aikoina yhdistäneet sen 
muun muassa Pyreneitten niemimaan muinaiskieliin, Pohjois-Afrikan berberikieliin, etruskiin ja jopa kaukasialaisiin kieliin. Joskus sen on arveltu olevan sukua myös kelttiläisille tai suomalais-ugrilaisille kielille. Yksikään näistä teorioista ei ole saanut kielitieteilijöiden yleistä hyväksyntää. Baski on isolaattikieli.

Alueellinen sijoittuminen

Baskia puhutaan Espanjassa Vizcayan, Guipúzcoan ja Álavan maakunnissa, jotka muodostavat Baskimaan itsehallintoalueen, sekä Navarrassa, joka on oma itsehallintoalueensa. Ranskan Baskimaahan kuuluvat Lapurdin, Ala-Navarren ja Zuberoan maakunnat. Pohjois- ja Etelä-Amerikassa on joitakin baskinkielisiä siirtolaisia ja siirtolaisten jälkeläisiä.

Murteet

Merkittävimmät baskin murteet ovat bizkaia, gipuzkoa, ylä-navarra, ala-navarra (Espanjassa) sekä lapurdi ja souletin (Ranskassa). Murrealueiden rajat eivät aina vastaa nykyisiä poliittisia rajoja, vaikka murteiden nimet vastaavatkin baskinkielisiä maakuntien nimiä.

Johdetut kielet

Euskara batua on nykyisen yleis- tai kirjakielen nimi. Se pohjautuu laajalti gipuzkoan murteeseen.
Baskinkieliset merimiehet toivat 1500-luvulta alkaen baskin kielen sanastoa Euroopan-puoleisen Atlantin alueen pidgin- eli kontaktikieliin. Esimerkiksi baskinkielisten ja islantilaisten kalastajien käytössä oli tällainen apukieli.
Myös Pohjois-Amerikan intiaanien ja baskien välillä oli harvoja yhteyksiä Amerikan löytämisen jälkeen. Eräistä intiaanikielistä väitetään löytyvän baskista lainattuja yksittäisiä sanoja.

Kirjoitusjärjestelmä

Baskia kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla. Vanhoissa teksteissä on erilaisia merkintätapoja; joissakin noudatetaan espanjan käytäntöjä, mutta nykyinen virallinen kirjoitusjärjestelmä on ne hylännyt. Baskissa päästään lähelle yhden äänteen ja yhden kirjaimen vastaavuutta, mutta yllä kuvattujen poikkeuksien takia siihen ei aivan päästä.
Baskin kielen tunnistaa helposti pitkistä sanoista, runsaasta määrästä x- ja z-kirjaimia, sekä yhdistelmistä tz ja tx.

Sanasto

Baskin sanastossa on paljon lainoja latinasta, espanjasta, ranskasta ja muista lähialueilla puhutuista romaanisista kielistä. Äännejärjestelmän erojen tai kielen kehityksen ansiosta näitä lainoja ei ole aina helppo tunnistaa. Esimerkiksi latinan florem on johtanut sanaan lore ’kukka’ ja cellam on johtanut sanaan gela ’huone’.
Kielessä on myös paljon omaperäistä sanastoa. Esimerkiksi lukujärjestelmä ei sisällä selvästi tunnistettavia lainoja indoeurooppalaisista kielistä ennen tuhatta (mila). Lukujärjestelmä on vigesimaalinen eli perustuu kahteenkymmeneen yksikkölukujen lisäksi.