Washington (osavaltio)

Maantiede

Washington rajautuu lännessä Tyyneen valtamereen, etelässä Oregoniin (rajana toimii suurimmaksi osaksi Columbiajoki), idässä Idahoon ja pohjoisessa Kanadan puolella Brittiläiseen Kolumbiaan. Point Roberts on Washingtoniin kuuluva eksklaavi alue, jonne pääsee maitse ainoastaan Kanadan puolelta.
Washingtonin pinta-ala on 184 824 km², josta 172 348 km² on maata ja 12 317 km² vettä. Veden osuus on 6,67 %.
Kaskadien korkea vuorijono kulkee osavaltion läpi pohjois-eteläsuunnassa. Vuorijonon länsipuolelle jäävässä läntisessä Washingtonissa on enimmäkseen lämpötilaltaan leuto merellinen ilmasto, jota leimaavat märät talvet ja kuivat kesät. Osavaltion länsiosassa esiintyy runsaasti tiheitä havumetsiä ja lauhkean vyöhykkeen sademetsiä. Vuorijonon itäpuolelle jäävä itäinen Washington on ilmastoltaan kuivahko. Osavaltion itäosassa esiintyy laajoja puolikuivia aroja ja joitakin kuivia aavikoita. Aivan itäisimmissä osissa ilmasto muuttuu vähemmän kuivaksi. Palousen alueella osavaltion rajalla on huomattavaa maataloutta, mutta myös metsäisiä ja vuoristoisia alueita esiintyy.
Kaskadien vuorijonossa on useita tulivuoria, jotka ovat huomattavasti korkeampia kuin muut vuoret. Pohjoisesta etelään tulivuoret ovat Mount Baker, Glacier Peak, Mount Rainier, Mount St. Helens ja Mount Adams. Vaikka ne kaikki luokitellaan aktiivisiksi, St. Helens on ainoa, joka purkautuu aktiivisesti – viimeksi vuonna 1980 johtaen 57 ihmisen menehtymiseen.

Ilmasto

Koska Washington sijaitsee mantereen tuulenpuoleisella rannikolla, sen ilmasto on merellinen rannalta aina Kaskadivuoristoon asti. Vuorten itäpuolella ilmasto on sekoitus meri- ja mannerilmastosta.
Vuoden lämpimimmät kuukaudet ovat heinä- ja elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Seattlessa on noin 24,5 astetta. Keskimääräinen alin on aina nollan yläpuolella, kylmimmillään joulukuussa +2 astetta. Korkein osavaltiossa koskaan mitattu lämpötila on ollut 47,8 °C ja alin −44,4 °C.

Historia

Nykyinen osavaltion alue on ollut asuttuna tuhansien vuosien ajan. Marmesin luolasta on löytynyt metsästäjä-keräilijöiden työkaluja kymmenentuhannen vuoden ajalta ja läntisen pallonpuoliskon vanhimpiin kuuluvia luurankoja. Washingtonin alueella on elänyt sekä luoteisrannikon intiaaneja että ylätasangon intiaaneja.
Eurooppalaisten ensimmäinen kiinnostus alueeseen liittyi Koillisväylän etsimiseen, turkiskauppaan ja lähetystyöhön. Turkiskauppa oli pääosin Yhdysvaltojen käsissä vuodesta 1812 alkaen, mutta Britannian Hudson’s Bay Company hallitsi tiettyjä alueita 1840-luvulle asti.
Washington on erotettu Oregonista vuonna 1853.
1850-luvulla kultaa etsittiin Washingtonin alueelta, mutta merkittävämpää oli alueen toimiminen tukikohtana Alaskan ja Yukonin kultaryntäyksissä 1890-luvulla.
1800-luvun loppuun mennessä pääosa intiaaneista oli siirretty reservaatteihin.
Toisen maailmansodan aikana monet Yhdysvaltojen raskaista pommikoneista rakennettiin Boeingin tehtailla Washingtonissa, ja telakoilla tehtiin sota-aluksia. Hanford Worksin ydinvoimala valmistui vuonna 1943, ja sillä oli tärkeä osa ydinaseen kehittelyssä.
Vuonna 1980 St. Helensin tulivuori purkautui.
Vuonna 1999 Maailman kauppajärjestö WTO kävi Seattlessa pitkään neuvotteluja vapaakauppasopimuksista. Neuvottelut tulivat kuuluisiksi laajoista mielenosoituksista globalisaatiota vastaan.
Washingtonilaiset yritykset menestyivät maailmanmarkkinoilla, etunenässä Microsoft, Boeing ja Starbucks.

Hallinto

Washingtonin lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 49 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on 98 jäsentä. Parlamentti aloittaa istuntokautensa tammikuun toisena maanantaina. Parittomina vuosina se kestää 105 päivää, parillisina vuosina 60 päivää. Kuvernööri saa kutsua parlamentin ylimääräiseen istuntoon, ja parlamentti saa myös itse päättää ylimääräisestä istunnosta kahden kolmasosan enemmistöllä.
Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri.
Osavaltio on jaettu 39 piirikuntaan.

Talous

Washingtonin bruttokansantuote vuonna 2010 oli 341 miljardia Yhdysvaltain dollaria, jolla se sijoittui 14. sijalle liittovaltiossa. Henkeä kohti tulot olivat 45 599 dollaria.
Merkittävät toiminnat osavaltiossa ovat lentokoneiden suunnittelu ja valmistus (Boeing), tietotekniikka, elektroniikka, bioteknologia, alumiinituotanto, puutuotteet, kaivostoiminta ja turismi.
Kaivostoiminta tuottaa kivihiiltä, mursketta, sementtiä, kultaa, hiekkaa ja soraa.
Maatalouden tuottavimmat haarat ovat omenat, maitotuotteet, nautakarja, vehnä ja perunat. Kalastus on merkittävä elinkeino, saaliina saadaan erilaisia lohikaloja, turskaa, kampelaa, silliä, tonnikalaa, kampasimpukoita ja taskurapuja.
Osavaltiossa on merkittävä määrä vesivoiman tuotantoa. Merkittäviä määriä kaupasta Aasian kanssa tapahtuu Washingtonin satamien kautta.
Osavaltion suurimmat työllistäjät ovat Microsoft Redmondissa, lentokenttäyhtiö Sea-Tac Intl Airport-Sea ja terveydenhoitoalalla toimiva Providence Health & Svc.

Liikenne

Washingtonissa on kaikkiaan 52 lentoasemaa. Suurin niistä ovat Seattle-Tacoman kansainvälinen lentoasema.
Washingtonissa on 42 satamaa. Suosituimmat niistä ovat Olympia, Seattle ja Tacoma.

Väestö

Washingtonin 6,7 miljoonasta asukkaasta 81,6 % on valkoisia. Osuus on hiukan suurempi kuin Yhdysvalloissa keskimäärin.

Kulttuuri

Washingtonissa on tarjolla kansallisesti tunnettua korkeakulttuuria: Seattlen sinfoniaorkesteri, Ooppera ja teatteri tunnetaan koko Yhdysvalloissa. Seattlen taidemuseossa on laajat itämaisen taiteen kokoelmat.
Osavaltion kansallislintu on amerikantikli ja nimikkokukka Rhododendron macrophyllum.