google/wiki40b huggingface dataset:
Kawasaki Ki-56

Kawasaki Ki-56 (jap. 一式貨物輸送機) oli japanilainen kaksimoottorinen kuljetuskone, jota käytettiin toisen maailmansodan aikana. Liittoutuneet tunsivat sen nimellä Thalia.
Niitä rakennettiin yhteensä 121 kappaletta vuosien 1940–1943 välillä.

Yleistä

Miehistöä koneessa oli neljä; lentäjä, perämies, suunnistaja ja radisti. Matkustajia mahtui korkeintaan 14. Pituutta oli 14,9 metriä ja korkeutta 3,6 metriä. Siipiväli oli 19,96 metriä. Kawasaki Ki-56 painoi tyhjänä 4 672 kiloa ja täyteen lastattuna jopa yli 8 000 kiloa.

Suorituskyky

Kawasaki Ki-56:n maksiminopeus on 400 kilometriä tunnissa ja se nousee ilmaan 12 minuutissa 38 sekunnissa.
Oppositio (tähtitiede)

Oppositio on planeettojen asento, jossa Aurinko, Maa ja ulompana oleva planeetta ovat samalla suoralla niin, että ulompi planeetta on Maahan nähden vastakkaisella suunnalla kuin Aurinko. Oppositiossa ollessaan planeetta on lähinnä Maata. Planeetta näkyy etelässä keskiyöllä, yön pimeimpänä hetkenä. Oppositiot ovat muita ajankohtia edullisempia hetkiä tarkkojen havaintojen tekoon ulkoplaneetasta, erityisesti niin sanotut perihelioppositiot. Lähimmän ulkoplaneetan, Marsin oppositiot toistuvat noin kahden vuoden välein.
Faisal I (Irak)

Faisal I fiktiossa

Faisal I on ollut hahmona kolmessa eri elokuvassa. Vuonna 1951 valmistuneessa elokuvassa Sirocco häntä esitti Jeff Corey ja vuonna 1962 David Lean ohjasi elokuvan Arabian Lawrence jolloin häntä esitti Alec Guinness. Vuonna 1990 valmistui elokuva A Dangerous Man, Lawrence After Arabia , jolloin häntä esitti Alexander Siddiq. 
Vuonna 1995 valmistui televisiosarjan Indiana Jones Junior 19. osa. Siinä Faisal I:n roolin tekee Anthony Zaki.
High School Musical on Stage!

High School Musical on Stage! on Disneyn suositusta High School Musical -televisioelokuvasta tehty sovitus teatterin näyttämölle. Näyttämöversioita musikaalista on tehty ainakin Yhdysvalloissa, Isossa-Britanniassa, Meksikossa, Australiassa, Tanskassa, Ruotsissa, Espanjassa, Italiassa, Hollannissa, Itävallassa, Unkarissa, Israelissa, Kiinassa, Etelä-Koreassa ja Suomessa.

Suomalainen sovitus

Vuonna 2008 Helsingin kaupunginteatteri tuotti suomenkielisen näyttämöversion musikaalista. Musikaalin ohjasi Marco Bjurström. Rooleihin haettiin nuoria esiintyjiä avoimella haulla ja hakijoita oli yhteensä noin 900. Musikaalin esityspaikka on Linnanmäen Peacock-teatteri.

High School Musical 2 on Stage!

Myös High School Musical 2 -elokuvasta on tehty suomalainen näyttämösovitus, joka sai ensi-iltansa 28. toukokuuta 2009. Musikaalin on ohjannut Marco Bjurström. Esityspaikkana on ensimmäisestä osasta poiketen Helsingin Savoy-teatteri.
Superliga (Serbia)

Historia

Ensimmäiset amerikkalaisen jalkapallon seurat perusettiin Serbiaan vuonna 2002. Maan lajiliitto SAFS perustettiin seuraavana vuonna ja ensimmäisestä Serbian mestaruudesta pelattiin 2004. Vuonna 2008 syntyi kilpaileva lajiliitto SAAF ja maassa pelattiin kahta eri sarjaa vuoteen 2011 saakka, jolloin lajiliitot yhdistyivät ja virallisen mestaruussarjan nimeksi tuli Superliga.
Northern Premier League

Sarjajärjestelmä

Kaudella 2019–2020 Premier Divisionissa pelaa 22 joukkuetta kuten Division One North/Westissä ja Division One South/Eastissa. Kaudeksi 2020–2021 alempi sarjaporras laajenee kolmeksi lohkoksi.
Premier Divisionin voittaja nousee suoraan National Leagueen. Sijoille 2-5 sijoittuneet joukkueet pelaavat nousukarsinnan ja puolestaan kaksi viimeistä putoaa. Division One North/Westin ja Division One South/Eastin voittajat nousevat suoraan Premier Divisioniin. Sijoille 2-5 sijoittuneet joukkueet pelaavat nousukarsinnan ja suunnitellun laajennuksen vuoksi ainoastaan viimeiseksi jäänyt karsii sarjapaikastaan.
Kenraali

Suomessa

Suomessa puolustusvoimien komentaja ylennetään kenraalin tai, mikäli hän on merivoimista, amiraalin sotilasarvoon. Täyden kenraalin arvo eroaakin muista sotilasarvoista siten, että puolustusvoimissa voi olla aktiivipalveluksessa vain yksi täysi kenraali kerrallaan. Reservissä voi olla muitakin täyskenraaliarvoisia. He ovat ylenneet tähän arvoonsa joko jo aktiivipalvelusaikanaan eli ovat entisiä puolustusvoimien komentajia tai heidät on ylennetty palvelusajan jälkeen täyskenraaleiksi ansioittensa vuoksi arvonimiluonteisesti.
Täyden kenraalin sotilasarvoon voidaan liittää aselajia osoittava määrite, joka aikaisemmin liittyi kiinteästi nimitykseen, mutta nykyisin sitä on jaettu vain kunnianosoituksena. Esimerkkejä näistä ovat jalkaväenkenraali, ratsuväenkenraali, jääkärikenraali ja tykistönkenraali. Jalkaväenkenraaleita on ollut 17 (muun muassa Erik Heinrichs, Adolf Ehrnrooth, Armas-Eino Martola), jääkärikenraaleita muutama (muun muassa Väinö Valve), ratsuväenkenraaleita kaksi (C. G. E. Mannerheim, Ernst Linder) ja tykistönkenraaleita yksi (Vilho Nenonen). Muita aselajikenraaleita ei itsenäisellä Suomella ole toistaiseksi ollut.
Suomen puolustusvoimissa kaikkia kenraalikuntaan kuuluvia puhutellaan aina nimityksellä ”kenraali”.
Pehr Evind Svinhufvudin tasavallan presidenttinä ja Suomen puolustusvoimien ylipäällikkönä Mannerheimille 1933 myöntämä sotamarsalkan arvonimi ilmaisi, että ratsuväenkenraalina Mannerheim on virkaiältään täyskenraaliakin ylempi. Tämä liittyi siihen, että Neuvostoliiton kehityksen muuttuessa Suomessa luotiin tavanomaisen organisaation oheen puolustusneuvosto, joka tarjosi mahdollisuuden Mannerheimille puolustusministerin ja puolustusvoimain komentajalle rinnakkaisesti osallistua maanpuolustuksen suunnitteluun eläkkeelle jo siirtyneenä kenraalina.
Marsalkka Mannerheimin arvomerkkinä univormussa olivat täyskenraalin kauluslaatat, joissa oli leijonien edessä lisäksi marsalkansauvoja esittävät tunnukset. Mannerheim sai  75-vuotissyntymäpäivänään 4. kesäkuuta 1942 vielä sotamarsalkkaa korkeammaksi mielletyn Suomen marsalkan arvonimen.
Juha Metso

Palkinnot ja tunnustukset

Metso on saanut kolme kunniamainintaa Fotofinlandia, Vuoden lehtikuvaajana (2000), Vuoden reportaasi -palkinnon kahdesti, Vuoden henkilökuva (2014), Vuoden uutiskuva (2016) . Hänet on palkittu Kotkan kaupungin vuoden kulttuuriteko -palkinnolla Suursaari-nimisen kirjan kuvista (2011), sekä Kotka-palkinnolla (2014).
Veikko Porkkala

Veikko Ilmari Porkkala (22. marraskuuta 1908 Loviisa – 3. syyskuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen kommunisti ja ammattiyhdistysmies, joka toimi Kansainvälisen rakennus-, rakennusaine- ja puutyöväenliiton (UITBB) pääsihteerinä vuosina 1960–1983. Ennen järjestöuraansa Porkkala työskenteli puuseppänä. 
Veikko Porkkalan isä, Eemeli Porkkala, oli pohjalaissyntyinen leipuri, joka yhdessä puolisonsa Henni Hirvosen kanssa piti leipomo-kahvilaa Loviisassa. Eemeli Porkkala oli vakaumuksellinen ateisti ja sosialisti ja toimi sisällissodassa punakaartissa välskärinä. Kotona käydessään hän joutui saksalaisten vangiksi ja nämä ampuivat hänet valkoisten vaatimuksesta. Ruumiin löysivät omaiset.
Veikko Porkkala opetteli 1920-luvulla puusepän ammatin. Hänen varsinainen järjestöuransa alkoi, kun hän liittyi puuseppien ammattiosastoon vuonna 1927. Suomen Kommunistiseen Puolueeseen (SKP) hän liittyi vuonna 1932. Seuraavana vuonna hänet tuomittiin vuodeksi ja kahdeksi kuukaudeksi kuritushuoneeseen valtiopetoksen valmistelusta. 
Tuomion jälkeen Porkkala toimi Suomen Puutyöväen liitossa. Työtapaturmassa saadun käsivamman jälkeen hän perusti oman puusepänverstaan Helsinkiin. Vamman takia hän ei joutunut talvisotaan. Välirauhan aikana hän toimi Suomen ja Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seurassa ja sai puolentoista vuoden kuritushuonetuomion. Jatkosodan loppuun asti Porkkala oli turvasäilössä.
Rauhan tultua Veikko Porkkala toimi mm. SKP:n Helsingin piirin piirisihteerinä elokuuhun 1946 asti. Sen jälkeen hän oli useassa eri järjestötehtävässä, kunnes hänet 1960 valittiin UITBB:n pääsihteeriksi. SKP:n sisäisissä kiistoissa Porkkala lukeutui oppositioon.
Veikko Porkkala opiskeli Sirola-opistossa 1948–1949 ja Neuvostoliiton kommunistisen puolueen alaisessa Yhteiskuntatieteiden Instituutissa Moskovassa 1954–1955. 
Vuonna 1999 WSOY julkaisi Porkkalan muistelmat Puuseppä työväenluokan palvelijana. Porkkalan satavuotispäivän kunniaksi järjestettiin marraskuussa 2008 Kallion kirjastossa hänen teostensa ensimmäinen näyttely, jonka avajaisissa hän kertoi maalausharrastuksestaan ja esillä olevien teosten taustoista.
Nissan 350Z

Yleistä

Auton prototyyppi esiteltiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1999. Tuotanto aloitettiin vuonna 2002. Kyseessä on kaksipaikkainen ja takavetoinen urheiluauto, jossa on käytetty edistyksellistä tekniikkaa. Vuonna 2005 esiteltiin GT4 Coupé -malli, jossa on 3,5-litrainen 301-hevosvoimainen moottori. Huippunopeus on 250 km/h ja kiihtyvyys 0-100 km/h 5,8 sekuntia.
350Z:n moottori on osa Nissanin VQ-moottoriperhettä, joka on ollut jo 10 vuotta Ward's Auto Magazinen Ward's 10 Best Engines listalla. 350Z nousi heti ensiesittelynsä jälkeen suureen suosioon maailmalla, erityisesti tuning-piireissä.
Ian Curtis

Kuolema

Curtis kärsi epilepsiasta ja masennuksesta, ja hän teki itsemurhan keväällä 1980 juuri ennen Joy Divisonin Yhdysvaltojen konserttikiertuetta. Kuoleman jälkeen julkaistu yhtyeen toinen albumi, Closer, oli jopa ensimmäistä levyä synkempi ja apaattisempi, mutta myös kriitikoiden ylistämä teos.
Curtisin hirttäytymisen jälkeen muut Joy Divisionin jäsenet – Peter Hook, Bernard Sumner ja Stephen Morris – perustivat uuden yhtyeen, New Orderin. Yhtyeeseen otettiin neljänneksi jäseneksi Gillian Gilbert.
Curtisin hautakivessä lukee yhden Joy Division -kappaleen nimi ”Love Will Tear Us Apart”. Heinäkuun 2008 alussa Macclesfieldin hautausmaalla ollut hautakivi varastettiin. Ianin vaimo Deborah Curtis on kirjoittanut miehensä elämästä kirjan Touching from a Distance. Sen pohjalta valmistui vuonna 2007 Anton Corbijnin ohjaama elokuva Control, jossa häntä näyttelee Sam Riley.
Gustaf Waldén

Gustaf Waldén (16. elokuuta 1873 Turku – 1945) oli suomalainen varatuomari, joka toimi Alkon ensimmäisenä pääjohtajana vuosina 1932–1940.
Waldén valmistui varatuomariksi vuonna 1900. Hän oli vuonna 1920 mukana perustamassa Yhtyneet Paperitehtaat Oy:tä, ja toimi yrityksen hallituksen varajäsenenä vuosina 1920–1934. Hän toimi myös Maakuntain Keskuspankki Oy:n johtajana, kunnes pankki sulautettiin ensin Maakuntain Pankki Oy:hyn ja myöhemmin Kansallis-Osake-Pankkiin.
Waldénin vaikutusta Alkon johtajana on kuvailtu pieneksi, ja hän jäi monien mielestä muiden aikansa Alko-vaikuttajien Tyko Reinikan ja Paavo Talvelan varjoon.
Enantiornithes

Löydöt

Ensimmäisiä Enantiornithes-alaluokan löytöjä luultiin kuuluvaksi nykyisten lintujen fossiileiksi. Kuitenkin vuonna 1981 Cyril A. Walker tunnisti alaluokan kuuluvan eri alaluokkaan kuin nykyiset linnut. Kun 1990-luvulla enemmän kokonaisia Enantiornithes-alaluokan lintuja löydettiin, pystyttiin toteamaan muutama aikaisemmin löydettykin lintu Enantiornithes-alaluokkaan. Moni Enantiornithes-alaluokan fossiili on löydetty pieninä palasina, ja joidenkin taksonomia on päätelty yhdestä luusta, mikä johtaa epätarkkuuteen monien lajien kohdalla.
Enantiornithes-alaluokan jäseniä on löydetty Pohjois-Amerikasta, Etelä-Amerikasta,Euroopasta, Aasiasta ja Australiasta. Useimmat löydetyt fossiilit on ajoitettu liitukauteen,ja on luultavaa, että alaluokka kuoli samaan aikaan kuin lentokyvyttömät dinosaurussukulaiset.
Alaluokan levinneisyysalue viittaa siihen, että Enantiornithes-alaluokan jäsenet pystyivät ylittämään valtameren omin voimin; ne olivat ensimmäisiä lintuja, joilla oli maailmanlaajuinen levinneisyysalue. Jotkut lajit saattoivat jopa olla muuttolintuja, mutta ottaessa huomioon sen, että lajit elivät trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla, on epätodennäköistä, että linnut muuttivat pitkiä matkoja.
Enantiornithes-alaluokan fossiileita on löydetty munina, alkioina, poikasina ja aikuisina. Nämä löydöt osoittavat, että Enantiornithes-alaluokan jäsenillä oli pitkälle kehittynyt höyhenpeite ja suuret aivot, ja että ne olivat varhaiskypsiä. Jotkut alaluokan jäsenistä oppivat luultavasti juoksemaan, syömään ja jopa lentämään muutamassa päivässä. Kasvutahti oli luultavasti nuorena nopeaa, mutta se ei saavuttanut aikuisen kokoa muutamaan vuoteen.
Tuulinen päivä

Arvioita

Ilta-Sanomien Timo Malmi piti vuonna 2010 Ruutsalon Antonioni-vaikutteista elokuvaa kunnianhimoisen modernina mutta toivottoman teennäisenä.
Lasse Niemelä

Lasse Kalle Erik Niemelä (s. 1932) on suomalainen fyysikko ja emeritusprofessori. Hän on ollut Turun yliopiston fysiikan professori vuodesta 1983 ja tutkinut kiinteitä aineita käyttämällä ydinmagneettista resonanssia.
Tampereen lavantautiepidemia 1916

Tampereen lavantautiepidemia 1916 tapahtui Tampereella talvella 1915–1916 jolloin saastuneen vesijohtoveden levittämään lavantautiin sairastui 8,5 prosenttia kaupungin asukkaista eli 3 304 henkilöä. Sairastuneista 8,4 prosenttia eli 279 kuoli. Lavantautiin kuolleista 81% kuului työväestöön.
Epidemia alkoi levitä jo vuoden 1915 lopulla mutta täydellä voimalla se iski kaupunkiin tammi–maaliskuun aikana 1916. Tampereen vesijohtovesi otettiin Näsijärven pintavedestä eikä sitä puhdistettu mitenkään suodatusta lukuun ottamatta. Tartuntojen määrä lähti laskuun sen jälkeen kun vesijohtovettä alettiin puhdistaa kloorikalkkiliuoksella maaliskuun 1916 alusta lähtien. Kesäkuun 1916 jälkeen lavantautia esiintyi enää yksittäistapauksina. Keväällä 1916 jatkettiin myös vesilaitoksen imujohtoa kauemmas Näsijärven selälle
Tampereen lavantautiepidemia oli vakavin vesijohtoveden välityksellä levinnyt kulkutautitapaus Suomessa 1900-luvulla. Tampereella oli ollut aiemmin pienempiä lavantautiepidemioita 1887 ja 1908–1909.
Lev Landau

Landaun luettelo

Landau piti luetteloa fyysikoiden nimistä ja jakoi heidät eri ryhmiin heidän saavutustensa perusteella. Hän suoritti jaon numeroilla 0–5 käyttäen logaritmista asteikkoa, jossa 0 on paras mahdollinen. Ryhmään yksi kuuluivat Niels Bohr, Werner Heisenberg ja Erwin Schrödinger, jotka loivat pohjan kvanttifysiikalle. Albert Einsteinin Landau luokitteli numerolla 0,5 ja Isaac Newtonin numerolla 0.
Espoon sairaala

Espoon sairaala on Espoon kaupungin sairaala, joka sijaitsee Karvasmäen kaupunginosassa. Sairaala aloitti toimintansa 7. maaliskuuta 2017.
Sairaala korvasi Puolarmetsän ja Muuralan sairaalat, Jorvin terveyskeskusosastot ja Kauniaisten ja Kirkkonummen terveyskeskussairaalat.
Espoon sairaalan vieressä sen itäpuolella on Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) Jorvin sairaala. Sairaalat ovat tiiviissä yhteistyössä ja HUS on vuokrannut Espoon sairaalasta tiloja käyttöönsä. Espoon ja Jorvin sairaaloiden välillä on katettu kulkuyhteys ja sairaaloiden yhteiset pysäköintitilat ovat Espoon sairaalan yhteydessä. Sairaala-aluetta kutsutaankin Jorvin sairaalakampukseksi.

Sairaalan osastot

Espoon sairaalassa on 270 potilaspaikkaa sekä viisi osastoa. Sairaala on erikoistunut ikääntyneiden Espoon, Kauniaisten ja Kirkkonummen asukkaiden hoitoon ja kuntoutukseen.

HUS:ille vuokratut tilat

Kun Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin Kätilöopiston sairaalan synnytystoiminta loppui sairaalarakennuksen sisäilmaongelmien takia lokakuussa 2017, ohjattiin Kätilöopiston synnytykset aluksi Jorvin sairaalaan ja Naistenklinikalle. HUS vuokrasi Espoon sairaalasta käyttöönsä korvaavia tiloja, joihin tehtiin tarvittavat muutostyöt. Synnytykset ja synnyttäneiden vuodeosastot Jorvin sairaalasta siirtyivät Espoon sairaalaan helmikuussa 2018; Jorviin jäi yksi synnyttäneiden vuodeosasto.

Taide

Espoon sairaalassa on panostettu taiteeseen, sairaalassa on useita tilausteoksia ja lisäksi töitä Espoon modernin taiteen museon Emman kokoelmista. Muun muassa sairaalan pääsisäänkäynnin lähellä on Oona Tikkaojan ulkoveistos Helix ja sairaalan sisääntuloaulassa Hanna Vihriälän lasiteos Ketohanhikki. Sairaalan taidehankinnat valmistuivat vuonna 2017 Sairaalakampuksella on myös varhaisempaa taidetta: Jorvin sairaalan ajorampin vieressä on Auli Korhosen teos Healing Spirit and Water (2006) ja Espoon sairaalan ja Keinumäen koulun välisellä nurmialueella on Barbara Tieahon teos Elon kaaret (1999).
Kortrijk

Historia

Roomalaiset perustivat Kortrijkin paikalle Cortracumin. Kaupunginoikeudet Kortrijk sai vuonna 1190, ja se oli keskiajalla pellavasta tehtyjen damastien keskus. Ranskalaiset valtasivat kaupunkin 1297, mutta aivan Kortrijkin kaupunginmuurien ulkopuolella heikosti varustautuneet flanderilaiset kukistivat vuonna 1302 ranskalaiset kultaisten kannusten taistelussa.
Saksalaiset valtasivat Kortrijkin ensimmäisessä maailmansodassa, ja se kärsi pahoin niin ensimmäisen kuin toisenkin maailmansodan pommituksissa.

Kulttuuri ja arkkitehtuuri

Kortrijkin tunnetuimpia maamerkkejä ovat muun muassa vuosina 1191–1211 rakennettu Neitsyt Marialle pyhitetty Onze-Lieve-Vrouwekerk, jossa on Antoon van Dyckin maalaus, Broelbrugin silta noin vuodelta 1400, Pyhän Martinuksen kirkko ja flamboyant-tyyliä edustava kaupungintalo. 
Kaupungin läheisyydessä on Merkuriukselle omistettu ikivanha kellotorni, joka kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon.
Michael Lamey

Michael Lamey (s. 29. marraskuuta 1979 Amsterdamissa) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hänen nykyinen seuransa on PSV Eindhoven. Aiemmin Lamey on edustanut RKC Waalwijkia, AZ Alkmaaria ja FC Utrechtia.
Matalajärvi (Tampere)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,2 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,3 metriä mpy.
Atari ST

Ääniominaisuudet

ST oli ensimmäinen tietokone, jossa oli integroitu MIDI-tuki. Sisäänrakennettu MIDI menestyi musiikkiohjelmistojen ja -soitinten käyttäjien keskuudessa. Sitä käyttivät konserteissa artistit kuten Madonna, Tangerine Dream sekä Fatboy Slim. Tällöin ST:tä käytettiin ohjaamaan ulkoisia syntetisaattoreita tai muita midi-yhteensopivia äänilaitteita.
Koneen varsinainen äänipiiri oli Yamahan YM2149, joka oli lisensioitu versio General Instrumentsin piiristä AY-3-8910. Alun perin ST:seen oli suunniteltu uutta äänipiiriä, mutta kiireellisen aikataulun myötä päädyttiin käyttämään samaa äänipiiriä, joka oli jo monissa 8-bittisen sukupolven tietokoneissa. Vaikka kyseessä on vain kanttiaaltoa ja kohinaa generoiva PSG-äänipiiri, voi sen kautta toistaa ohjelmallisin tempuin digitoitua ääntä, mikä kuitenkin kuluttaa prosessoriaikaa. Etenkin pelien alkumusiikki toteutettiin joskus näin. Jotkut ohjelmat hyödyntävät myöhemmissä STe -malleissa lisänä ollutta DMA-äänipiiriä, joka toistaa nimenomaan digitoitua ääntä (8-bittistä, taajuus: 6,25, 12,50, 25,00 tai 50,00 kHz). Tuossa äänipiirissä on vain kaksi äänikanavaa (jotta saavutetaan stereoääni, vasen ja oikea), mutta ne yleensä jaetaan ohjelmallisin keinoin neljäksi tai kahdeksaksi. Tällöin äänen frekvenssejä joudutaan tiputtamaan tai vaihtoehtoisesti turvautumaan laskennallisesti raskaampiin keinoihin, jotka vievät prosessoriaikaa.

Käyttöjärjestelmä

Käyttöjärjestelmänä on Atari TOS, joka koostuu CP/M:aa ja MS-DOSia muistuttavasta GEMDOSista, jonka päällä ajetaan graafista GEM-ympäristöä. Käyttöjärjestelmä on yleensä sijoitettu ROM-piireille, joten koneen käynnistyminen on nopeaa. TOS osaa lukea MS-DOSin levykkeitä. Varhaisimmissa malleissa oli ulkoinen yksipuolinen levykeasema, sekä erikseen levykkeeltä ladattava TOS. Eric R. Smith kehitti moniajoon kykenevän ja muistinsuojauksen sisältävän TOS-kloonin nimeltä MiNT (MiNT is not TOS versio 0.1 vuonna 1990), joka sisälsi myös jotain Unixin ominaisuuksia. Atari julkaisi sen Falconin mukana nimellä MultiTOS.
Univormu

Univormu, aiemmin uniformu, myös sotilaspuku, virkapuku tai virka-asu (latinan sanasta yksi muoto) on esimerkiksi sotilaan yhdenmukainen puku. Alun perin univormu tarkoitti sotilasyksikön yhdenmukaista vaatetusta ja aseistusta. Myös muiden, yleensä valtion palveluksessa olevien, ammattikuntien edustajien yhdenmukaisia virkapukuja voidaan kutsua univormuiksi, esimerkiksi poliiseilla, junan konduktööreillä tai monien yritysten edustajilla. Myös koulupuvut ovat univormuja. 1800-luvulla suomalaisten ylioppilaiden keskuudessa levisi tavoite saada univormujen käyttö pakolliseksi opiskelijoiden keskuudessa valvonnan ja tavallisesta kansasta erottamisen helpottamiseksi. Ajatuksesta kuitenkin luovuttiin liian kalliin hintatason vuoksi.
Univormu on yleensä merkki järjestäytyneestä armeijasta. Univormun erilaisella värityksellä tai kuvioinnilla voidaan armeijakunnissa myös erotella eri aselajeihin tai joukko-osastoihin kuuluvat toisistaan. Univormujen käyttö ei ole uusi nykyajan keksintö, vaan jo kurinalaiset roomalaiset käyttivät univormuja; keskiajalla taas sotilaiden varustus oli vaihtelevaa.

Sotilaspuku Suomessa

Sotilaspuku ja virkapuku ovat Pääesikunnan vahvistamia, määrätyn kuosisia, laatuisia ja värisiä asukokonaisuuksia niihin liittyvine merkkeineen ja tunnuksineen. Sotilaspuku muodostetaan yhdistelemällä sotilaspukineita, merkkejä ja tunnuksia. Sotilaspukineella tarkoitetaan sotilashenkilökunnalle vahvistettua, määrätyn kuosista, laatuista ja väristä asustetta ja varustetta. Puolustusvoimissa käytettävät sotilaspuvut, niiden kuosit, värit ja kokoonpanot määrää Pääesikunta. Sotilaspuvuissa saa käyttää vain niiden kokoonpanoihin kuuluvia sotilaspukineita sekä erikseen vahvistettuja merkkejä ja tunnuksia.
Ilman merkkejä ja tunnuksia maastopuku on pelkkä suojavaatetus eli kyseessä ei tällöin ole sotilaspuku. Käytettäessä pukua suojavaatetuksena vapaa-ajalla on Puolustusvoimien merkkien ja tunnusten käyttö puvussa kielletty. Puolustusvoimat ei pidä tarkoituksenmukaisena eikä suositeltavana kansallistunnuksen käyttöä puvussa. Puolustusvoimat ei suosittele puvun käyttöä suojavaatetuksena vapaa-ajan toiminnoissa, koska asu muistuttaa ilman merkkejä ja tunnuksia sotilaspukua, jolloin väärinymmärrysten mahdollisuus lisääntyy.
Sotilaspukujen käyttö on rajoitettua. Sotilaspukuun kuuluvaa asustetta erehdyttävästi muistuttavaa asua tai pukinetta ei saa käyttää sillä tavoin, että voi syntyä vaikutelma käyttäjän asemasta ammattisotilaana, jollei puolustusvoimien toimivaltainen viranomainen anna siihen erityisestä syystä lupaa. Jos esiintyy toista erehdyttääkseen virkatehtävässä olevaa julkista valtaa käyttävää virkamiestä, voidaan tuomita rikoslain 16:9 nojalla virkavallan anastuksesta sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.
Punatorvijäkälä

Ulkonäkö

Punatorvijäkälän kasvullinen sekovarsi on suurisuomuinen. Sen pikarinmalliset podeetiot ovat noin 3 cm korkeita ja pikarin halkaisija on yleensä alle senttimetrin. Torven pinta on yläosasta jyväksinen ja pyöreäsuomuinen. Punatorvijäkälän kotelomaljat ovat punaisia. Muita Suomessa kasvavia torvijäkäliä, joilla on punaiset itiölavat: koreatorvijäkälä (Cladonia bellidiflora), kalliotorvijäkälä (Cladonia borealis), paasitorvijäkälä (Cladonia diversa), helotorvijäkälä (Cladonia floerkeana), tappitorvijäkälä (Cladonia macilenta), vihertorvijäkälä (Cladonia metacorallifera) ja suppilotorvijäkälä (Cladonia pleurota).

Levinneisyys

Punatorvijäkälä on yleinen koko Suomessa. Sitä tavataan myös ympäri maailmaa Etelämannerta lukuun ottamatta.

Elinympäristö

Punatorvijäkälää tavataan kuivista kangasmetsistä sekä kallioilta. Se voi kasvaa myös lahopuulla.
Ajatus Kirjat

Ajatus Kirjat oli suomalainen tietokirjojen kustantaja. Vuonna 2008 Ajatuksen silloinen kustannuspäällikkö Jan Erola otti tavoitteeksi, että Ajatus julkaisisi 35–50 uutta tietokirjaa vuosittain. Kirjojen aiheet vaihtelevat historiasta huumoriin ja urheilusta ruoanlaittoon.
Ajatuksen perusti Juhani Aromäki vuonna 1991. Gummerus Kustannus Oy osti Ajatus Kustannusosakeyhtiön toukokuussa 2001, minkä jälkeen Ajatus oli toimituksellisesti itsenäinen Gummeruksen tulosyksikkö. Aromäki johti Ajatusta kesään 2004 asti, mistä lähtien kustannuspäällikkönä toimi kesään 2009 asti Jan Erola. Tuolloin Gummerus päätti sulauttaa Ajatus Kirjat osaksi emoyhtiön tietokustantamisosastoa, ja toimituksellisesti itsenäinen yksikkö lakkautettiin.
Ajatuksen kustantama ja Antti Helanterän ja Veli-Pekka Tynkkysen kirjoittama Maantieteelle Venäjä ei voi mitään voitti Tieto-Finlandian vuonna 2003.