Helmi Kuusi

Opinnot

Helmi Kuusi opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1931 ja 1937–1938, Taideteollisuuskeskuskoulussa 1931–1932, Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1936–1937 ja Chelsea Polytechnicumissa Lontoossa 1935. Sotien jälkeen hän jatkoi opintojaan Ruotsin kuninkaallisessa taideakatemiassa Tukholmassa vuonna 1948 sekä Académie Julianissa Pariisissa 1949–1950 ja 1954. Hän on toiminut opettajana ABC-piirustuskoulussa 1953–1965 sekä Imatran ja Lappeenrannan taidekouluissa 1955–1956.

Työskentely

Ensimmäisen kerran Kuusen töitä oli esillä näyttelyssä vuonna 1933. Ensimmäinen yksityisnäyttely avattiin tammikuussa 1946 Bäcksbackan Taidesalongissa Bulevardilla. Taiteilijan teoksia oli runsaasti esillä näyttelyissä Suomessa ja ulkomailla. Vaikka Kuusen maalauksia ei enää 1960-luvun jälkeen nähty näyttelyissä ja grafiikkaakin harvoin, hän kuitenkin työskenteli elämänsä viimeisiin vuosiin asti.
Helmi Kuusi opetti ABC-piirustuskoulussa vuosina 1953 - 1965, Imatran ja Lappeenrannan taidekoulussa 1955 - 1956 sekä toimi Imatran taidemuseon intendenttinä 1955-1956. Hän teki kuvituksia ja toimi taidearvostelijana.

Jäsenyydet

Helmi Kuusi oli Suomen Taidegraafikoiden jäsen ja sihteeri, Taidemaalariliiton jäsen, Suomen Taiteilijaseuran hallituksen varajäsen ja edustajiston jäsen, Suomen Pohjoismaisen Taideliiton hallituksen ja edustajiston jäsen sekä Kuvataiteilijaseniorien sihteeri.

Tuotanto

Helmi Kuusi halusi olla yhtä lailla taidemaalari kuin graafikkokin ja pitää nämä kaksi aluetta erillään, myös aihemaailmassa.

Piirtäjä

Helmi Kuusi tunnetaan ilmiömäisenä piirtäjänä. Täyteen piirrettyjä lehtiöitä on säilynyt yli 300 kappaletta. Ne ulottuvat 1950-luvulta 1990-luvulle, mutta piirroksia on myös edeltäviltä vuosikymmeniltä. Kuusi piirsi kaikkea mitä hän näki. Piirustuspaikkoja olivat muun muassa Helsingin katu- ja puistomaisemat ja Mäntyharjun rantamaisemat, Monissa luonnoksissa on itäsuomalaista vaaramaisemaa ja maanviljelysmiljöötä. Kuusen piirrosten maailmassa on 1950-luvun Suomen hiljaisuutta ja kiireettömyyttä.

Graafikko

Kuusi teki ensimmäiset grafiikkansa opiskellessaan Lontoossa, Chelsea Polytechnicum -opistossa 1934-35. Pääasiallisesti hän keskittyi kuivaneulatekniikkaan, mutta käytti myös muita syväpainomenetelmiä, kuten viivasyövytystä. Kuusen grafiikan vedokset syntyivät usein luonnospiirrosten pohjalta, joita hän kehitteli ja työsti teoksiksi joskus vasta vuosienkin jälkeen. Piirtäminen toimi tärkeänä apuvälineenä näköhavaintojen ja elämysten tallettamisessa. Keskeinen elementti Kuusen grafiikoissa on valo, jonka avulla hän loi teoksiinsa erilaisia herkkiä, valonhämyisiä tunnelmia. Kuusen kuivaneulatekniikalla tehdyille teoksille ominaista on ilmeikäs ja epäsystemaattinen pirustustekniikka sekä hennot ja hauraan tuntuiset viivat. 1970-luvulla Kuusi otti kuivaneulan tueksi mezzotintorouhimen, jonka seurauksena teosten viiva pehmeni edelleen ja lopulta melkein hävisi. 1930-luvulla Kuusi teki pääasiassa henkilöaiheista grafiikkaa. Teoksissa toistuivat usein muun muassa äiti ja lapsi -teema sekä erilaiset henkilösommitelmat.1940-luvulta lähtien Kuusi keskittyi grafiikassaan enemmän maisemakuvaukseen.

Taidemaalari

Maalauksissaan Kuusi korosti värien merkitystä tunteiden ilmentäjinä. Pääasiassa Kuusen maalaukset ovat maisemia, joissa taiteilija ei pyrkinyt realistiseen esitystapaan vaan tavoittamaan voimakkaiden värien avulla maisemien häneen jättäneen tunnelman, maisemakokemuksen. Toisinaan Kuusen maisemamaalauksissa esiintyy myös henkilöhahmoja.