google/wiki40b huggingface dataset:
Richard Adler

Richard Adler (3. elokuuta 1921 New York, New York – 21. kesäkuuta 2012 Southampton, New York) oli yhdysvaltalainen laulujen- ja musikaalintekijä. 
Adler syntyi New Yorkissa pianisti-isän pojaksi ja opiskeli Pohjois-Carolinan yliopistossa. Muusikkona hän oli pääosin itseoppinut. Palveltuaan toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltain laivastossa hän aloitti työnsä sanoittajana. Vuonna 1950 Frank Loesser esitteli hänet säveltäjä ja sanoittaja Jerry Rossille, ja he aloittivat menestyksekkään yhteistyön. He voittivat kaksi Tony-palkintoa musikaaleilla The Pajama Game (1954) ja Damn Yankees (1955). Damn Yankees perustui Faustin tarinaan.
Jerry Ross kuoli marraskuussa 1955. Adler jatkoi lauluntekijän uraansa itsenäisesti ja julkaisi myös yhteistyössä Robert Allenin kanssa kappaleen ”Everybody Loves a Lover”, joka nousi Doris Dayn levyttämänä listoille vuonna 1958. Hän teki myös muun muassa mainos- ja televisiomusiikkia. Vuosina 1965–1969 hän toimi Valkoisen talon taiteellisena konsulttina ja vuosina 1964–1977 Washingtonissa sijaitsevan John F. Kennedy Center for the Performing Arts -taidekeskuksen johtokunnan jäsenenä.
Adler sai urallaan neljä Pulitzer-ehdokkuutta orkesteriteoksillaan Retrospectrum (1979), Yellowstone Overture (1980), Wilderness Suite (1983) ja The Lady Remembers (1985). Hänen säveltämänsä baletti Eight by Adler voitti Emmy-palkinnon vuonna 1984.
Richard Adler kelpuutettiin vuonna 1984 Songwriters Hall of Fameen. Vuonna 1990 hän julkaisi omaelämäkertansa You Gotta Have a Heart.
Kustaa Jalkanen

Kustaa Jalkanen (17. toukokuuta 1862 Rautalampi – 23. huhtikuuta 1921 Viitasaari) oli suomalainen poliitikko.
Jalkanen osallistui Suomen suuriruhtinaskunnan säätyvaltiopäiville talonpoikaissäädyn edustajana vuosina 1904–1905. Myöhemmin, helmikuusta 1911 helmikuuhun 1914, hän toimi Nuorsuomalaisen puolueen kansanedustajana. Hänet valittiin eduskuntaan eduskuntavaaleissa 1911 Vaasan läänin itäisestä vaalipiiristä. Hän oli eduskunnan sivistysvaliokunnan jäsen.
Jalkasen vanhemmat olivat talollinen Adam Jalkanen ja Maria Markkanen. Hän oli itsekin varsinaiselta ammatiltaan maanviljelijä. Hän viljeli maata ja piti kauppaliikettä Viitasaarella. Vuosina 1890–1915 hän toimi myös Viitasaaren kunnallislautakunnan esimiehenä.
Jalkasen puoliso oli Aurora Kemppainen, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1895. Kustaa Jalkanen kuoli 58-vuotiaana huhtikuussa 1921.
Matthew Lowton

Matthew Lowton (s. 9. kesäkuuta 1989 Chesterfield) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigan Burnleytä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hänen pituutensa on 180 senttimetriä ja painonsa 78 kiloa. Lowton siirtyi Aston Villaan kasvattajaseurastaan Sheffield Unitedista kesällä 2012 ja edelleen Burnleyyn kesällä 2015.
Häkkilä

Häkkilä on yksi Saarijärven kaupungin 25 kylästä. Vuonna 2015 siellä oli 88 asukasta.
Asutus tuli Häkkilään melko varhain, nykyiseen Häkkilän kylään perustettiin 1554 yksi Saarijärven vanhimmista taloista. Ensimmäiset uudisasukkaat olivat Mikko Matilainen ja Mauno Häkkinen.
Kansakoulu saatiin Häkkilään aivan ensimmäisten kylien joukossa, vuonna 1897. Häkkilän Osuuskauppa oli ensimmäinen osuuskauppa Saarijärvellä.  Varsinainen uranuurtaja kuitenkin oli Häkkilän Osuuskassa. Se oli ensimmäinen koko pitäjässä.  Vuonna 2010 vakituisia asukkaita oli 191.N äistä alle 14-vuotiaita oli 29, työikäisiä 115 ja yli 65-vuotiaita 47. Ikäjakauma on sama kuin kaupungin muillakin kylillä kirkonkylää mukaan lukematta. Häkkilän keskustasta Saarijärven keskustaan on 18 kilometriä. Linja-autolla kaupungin keskustaan pääsee vain koulupäivinä aamuisin. Lisäksi toimii palveluliikenne kaksi kertaa viikossa Saarijärven keskustaan ja takaisin. 
Kauppaa ei enää kylässä ole. Koulukin lopetettiin 1973. Koulurakennus toimii nykyään kylätalona.  Koulun piharakennuksessa toimii mielenkiintoinen kylämuseo ja sen vierellä on Elmer Selinin suunnittelema "Raivaaja-patsas". Ikääntyvien asukkaiden ei tarvitse muuttaa keskustaan sillä Häkkilässä on oma vanhustentalo. Kylästä löytyy myös tenniskenttä ja useampikin yleinen uimaranta. 
Häkkilässä sijatsee Forelian taimitarha ja karistamo, joka on suurin Suomessa ja tuottaa puolet Suomen havupuisden siementarpeesta. Kylä kietoutuu jylhän ja puhtaan Pyhäjärven ympärille. Kauniit mäntykankaat,korkeat mäet ja järvenlahdet luovatkin tyypillisen häkkiläläisen maiseman.
Etelänsinipääsky

Ulkonäkö ja koko

Etelänsinipääsky  kasvaa 15 cm pitkäksi. Koiras on tumman teräksensininen, ja sen siivet ja pyrstö ovat lähempänä mustaa. Naaras on harmaampi, alapuoleltaan tasaisen ruskeansävyinen.

Elintavat

Etelänsinipääsky pesii kallionkoloissa ja tekee kaksi tai kolme valkoista munaa. Se syö hyönteisiä, jotka se sieppaa lennosta.
Suomen maakuntatunnukset

Suomen maakunnilla on useita erilaisia maakuntatunnuksia. Yleisimmin maakunnilla on vaakuna, nimikkolintu, -kala, -kasvi ja -kivi. Vuonna 2011 valittiin jokaiselle Suomen maakunnalle myös maakuntajärvi. Myös vanhat isännänviirit voidaan katsoa maakunnallisiksi tunnuksiksi. Maakunnalla voi myös olla lippu. Maakuntatunnuksiin rinnastuvat myös maakuntalaulut.
Seitsemällä maakunnalla ei ole nimikkoeläintä: Etelä-Karjala, Etelä-Savo, Itä-Uusimaa, Kainuu, Keski-Pohjanmaa, Pohjois-Karjala ja Päijät-Häme.
Oskari Lindgren

Vanhempi konstaapeli Oskari Lindgren (6. maaliskuuta 1876 - 16. helmikuuta 1921) oli toinen ensimmäisistä Suomen itsenäisyyden aikana virantoimituksessa rauhan aikana surmansa saaneista poliiseista. Yhdessä ylikonstaapeli Juho Järven kanssa he pidättivät Vaasassa 16. helmikuuta 1921 humalassa riehuneen jääkäriluutnantti Otto Joen. Pidättäjien vietyä luutnantti Joen Vaasan poliisilaitokselle odottamaan kuljetusta varuskuntaan tämä oli tarttunut aseeseensa ja ampunut sekä konstaapeli Lindgrenin että ylikonstaapeli Järven hengiltä ja paennut paikalta.
Konstaapeli Lindgren oli kuollessaan 44-vuotias ja häntä jäi suremaan leski ja kolme lasta.
HMS Unbeaten

Palvelus

HMS Unbeaten palveli pääosan ajastaan Välimerellä, jossa se upotti italialaisen purjealus V51/Alfan, Vichyn Ranskan kauppalaivaston PLM 20:n, Regia Marinan sukellusveneen Guglielmottin sekä Kriegsmarinen sukellusveneen U-374:n. Aluksen ilmoitettiin upottaneen näiden lisäksi kaksi purjealusta kansitykillä.
Alus lähti 23. lokakuuta Holy Lochista erikoistehtävään laskemaan agentin maihin Vigoon Espanjan rannikolle. Suoritettuaan tehtävän aluksen piti partioida Biskajanlahdella. Alus sai määräyksen jättää partioalueensa 8. marraskuuta pimeän laskeuduttua. Alus joutui 11. marraskuuta Kuninkaallisten ilmavoimien Rannikkoilmavoimien 172. laivueen Wellingtonin maaliksi pommituskieltoalueella. Alus vei mukanaan koko miehistön.
Vuori (vaatetus)

Vuori on vaatteen, kengän, päähineen, käsineen, laukun, kotelon, rasian, arkun, pehmustetun huonekalun tai muun esineen sisä- tai alapintaa verhoava materiaalikerros. Vuorimateriaalina käytetään tavallisimmin kangasta, mutta myös nahkaa, turkista, tekoturkista, muovia tai muovipinnoitettua paperia.

Kenkien vuorit

Nahka on kenkien sisämateriaalina suosittu hengittävyytensä, joustavuutensa ja lämmöneristyskykynsä vuoksi. Myös luonnonkuitukankaat hengittävät, mutta eivät kestä mekaanista kulutusta kenkien vuorina nahan tavoin.
Käytetyimpiä materiaaleja nykykenkien vuorauksessa ovat polyesterin ja polyakryylin sekoitteet. Myös puuvillaa voidaan sekoittaa näihin paremman kosteudensitomiskyvyn aikaansaamiseksi.

Laukut, kotelot ja rasiat

Laukkujen, salkkujen ja lompakoiden vuorimateriaali on useimmiten kangasta tai nahkaa. Vuorimateriaalien tehtävät ovat pitkälti samoja kuin vaatteissa: helpottaa tavaroiden laittamista sisään ja ottamista ulos, peittää ulkokerroksen sisätyöt näkyvistä, tarjota sisällä oleville tavaroille pehmustusta kolhuja vastaan (esim. tietokonelaukku tai soitinkotelo) ja toimia lokeroiden ja taskujen valmistus- tai pinnoitusmateriaalina. Koru- ja kellorasioissa tai silmälasikoteloissa satiini- tai samettivuori luo ylellisyyden tuntua samalla kun suojaa osaltaan tuotetta.
Laukuissa vuorimateriaalin värin avulla voidaan helpottaa tavaroiden löytymistä laukusta. Vaaleat asiapaperit löytyvät helpommin tummavuorisesta salkusta, mustat valokuvausvälineet löytyvät helpommin sisäpinnoiltaan vaaleasta kameralaukusta.

Sisustuksessa käytettävät vuorit

Pehmustetuissa huonekaluissa ulkopinnan verhoilumateriaalia halvempaa vuorimateriaalia voidaan käyttää näkymättömissä paikoissa kuten sohvan ja nojatuolien irrallisten pehmusteiden taustapinnoissa tai kalusteen alapinnassa peittämässä kalusterunkoa, jousitusta ja verhoilun sisätöitä. Kudotun kankaan sijasta huonekaluvuorina käytetään nykyisin usein keinokuituisia kuitukankaita.
Myös ikkunaverhojen taustapintaan ommeltua, laskeutuvuutta tai pimennyskykyä parantavaa kangasta tai muuta materiaalia kutsutaan vuoriksi.
Kaliforniantuliunikko

Ulkonäkö ja koko

Kaliforniantuliunikko kasvaa 15–55 cm korkeaksi. Suomen leveysasteilla laji on yleensä yksivuotinen, mutta etelämpänä monivuotinen. Kasvi on kalju, runsashaarainen, melko veltto ja väriltään sinivihreä. Varsi on maitiaisnesteetön. Lehdet ovat toistamiseen kolmejakoisia ja kapealiuskaisia. Kukka on pitkäperäinen. Verhiö] on kaksilehtinen. Verholehdet ovat yhteenkasvaneet hupuksi, joka irtoaa kukan auetessa. Nelilehtinen teriö on 3–4 cm leveä ja väriltään keltainen, tyveltä oranssinkeltainen. Kellanoransseja heteitä on runsaasti. Suomessa kaliforniantuliunikko kukkii heinä-syyskuussa. Hedelmä on 5–7 cm pitkä, hoikka ja selväsuoninen kota.

Levinneisyys

Kaliforniantuliunikko on alun perin kotoisin Pohjois-Amerikan lounaisosista. Lajin pääesiintymisalue painottuu Kaliforniaan, mutta sitä tavataan laajalla alueella Meksikon pohjoisosista Länsi-Texasiin ja Washingtonin osavaltion lounaisosiin saakka. Purjelaivojen painolastin mukana laji levisi 1800-luvulla muun muassa Chileen, Australiaan ja Uuteen-Seelantiin. Suomessa kaliforniantuliunikko on harvinainen viljelykarkulainen, jota joskus tavataan villiintyneenä eri puolilta Etelä- ja Keski-Suomea. Pohjoisimmillaan lajia on tavattu Oulun korkeudelta.

Elinympäristö

Alkuperäisessä elinympäristössään kaliforniantuliunikko kasvaa kuivilla vuorenrinteillä ja ruohostomailla sekä aavikoilla. Suomessa lajia voi tavata villiintyneenä hiekkaisilla pientareilla, rantavalleilla ja erilaisilta joutomailta. Sopivilla leveysasteilla, esimerkiksi Australiassa, kaliforniantuliunkosta on tullut haitallinen, nopeasti levivä tulokaslaji.

Käyttö

Kalifornian alkuperäisasukkaat käyttivät kaliforniantuliunikkoa sekä ruoaksi että lääkkeeksi. Kasvin eri osia käytettiin muun muassa täiden karkottamiseen, päänsärkyyn ja hammassärkyyn. Kasvissa on todettu olevan rauhoittavia ainesosia.
Nykyään kaliforniantuliunikkoa viljellään koristekasvina. Aurinkoisen ja kuivan paikan lajina se viihtyy erityisesti paisteisissa kivikkopuutarhoissa ja hiekkamailla. Jalostettuja viljelylajikkeita löytyy useita. Niissä kukkien väri saattaa vaihdella suurestikin valkoisesta vaaleanpunaiseen ja punaiseen. Jotkut lajikkeet ovat kerrottukukkaisia.

Muuta

Tieteellisen nimensä Eschscholzia californica laji, ja koko tuliunikkojen suku, on saanut luonnontieteilijä Johann Friedrich Gustav von Eschscholtzin mukaan, joka tutkimusmatkallaan vuonna 1815 löysi lajin San Franciscon lahtea ympäröiviltä kukkuloilta. Alueen varhaiset espanjalaiset siirtolaiset kutsuivat kasvia nimellä copa del ora (kultakuppi), koska legendan mukaan kukan keltaiset terälehdet muuttivat alueen maaperän kultapitoiseksi.
Kaliforniantuliunikko valittiin Kalifornian osavaltion tunnuskasviksi jo vuonna 1903. Laji on osalvaltiossa lailla rauhoitettu.
Mustaruohomaluri

Levinneisyys

Mustaruohomaluria tavataan Australiassa Länsi-Australian pohjoisosissa. Laji saattaa olla paikallisesti melko yleinen. Sen elinympäristöt ovat kuitenkin kärsineet tulipaloista, ja laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi.
Haisujärvi (Ylitornio)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 53 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Palovaaran kaakkoispuolella Lepokaltiolaen ja Airiksenvaaran välissä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, vaikka se vaikuttaa olevan matala järvi. Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä ja sen rannat ovat märkää kosteikkoa.

Luontoarvoja

Haisujärvi ympäristöineen muodostaa  Haisujärven vesilintujen suojelualueen (44 hehtaaria, 920413). Järveä ympäröivä avosuo on vaikeakulkuinen kosteikko, joka on kauempana järvestä ojitettua suota. Järvi on matala ja sen vesialuetta peittää yhtenäinen vesikasvillisuusalue. Järvillä pesii muun muassa haapana, jouhisorsa, lapasorsa, mustakurkku-uikku, naurulokki, pikkulokki, tukkasotka ja uivelo.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Palojoen valuma-alueella (67.97), jonka Iso-Airin valuma-alueeseen (67.978) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,9 metriä mpy. Siihen on johdettu ympäröivältä metsäalueelta kuivatusojien laskuojia. Sen laskuoja Haisuoja lähtee sen luoteispäästä ja se laskee yli neljän kilometrin päässä Palolompoloon Keskisen-Palojoen joensuuhun. Haisuojalle tulee pudotusta 44 metriä.
HMS Amethyst (1903)

Palvelus

Ensimmäisen maailmansodan puhjetessa alus oli Harwichiin sijoitetun partio-osaston lippulaiva, mutta HMS Arethusa vastaanotti tehtävän juuri ennen Helgolandin matalikon taistelua. Se osallistui 28. elokuuta Helgolandin matalikon taisteluun päällikkönsä kommodori Reginald Tyrwhittin alaisuudessa. Vuoden lopulla alus siirrettiin Suuren laivaston 1. kevyeen risteilijälaivueeseen, josta se siirrettiin 1915 Välimerelle. Alus osallistui Dardanellien tapahtumiin ennen siirtoa 1916 Etelä-Amerikan asemalle, jossa se oli sodan päättymiseen saakka. Alus poistettiin palveluksesta 10. helmikuuta 1919 Maltalla ja se myytiin romutettavaksi 1. lokakuuta 1920.
Einar Grönberg

Einar Alexander Laurentius Grönberg (10. elokuuta 1894 Helsinki – 14. lokakuuta 1947) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat kauppias Alexander Grönberg ja Ida Lindholm.

Opinnot

Grönberg kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin uudesta ruotsalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1913 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa syyslukukauden vuonna 1913.

Jääkärikausi

Grönberg liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 9. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella, jossa haavoittui lievästi 10. tammikuuta 1917. Parannuttuaan hänet siirrettiin 20. helmikuuta 1917 pataljoonan täydennysjoukkoon ja toimi pataljoonan työnvälitystoimistossa Hampurissa. Pataljoonaan ja 3. komppaniaan hän palasi 10. lokakuuta 1917, josta hänet siirrettiin jälleen pataljoonan täydennysjoukkoon 1. joulukuuta 1917.

Sisällissodan jälkeinen aika

Sisällissodan jälkeen Grönberg siirrettiin 1. kesäkuuta 1918 alkaen 3. Jääkärirykmenttiin (myöh. Savon jääkärirykmentti n:o 3). Hän oli kuitenkin sairauslomalla aina lokakuuhun 1918, jolloin hänet siirrettiin 27. joulukuuta 1918 Itämeren jalkaväkirykmentti n:o 1:een, jonka nimi muutettiin myöhemmin Porin rykmentiksi. Hän toimi rykmentin adjutanttina 16. tammikuuta – 1. elokuuta 1919 välisen ajan, jonka jälkeen hänet siirrettiin 3. komppanian päälliköksi. Hän oli komennettuna Suomen senaatin sota-asiain toimituskunnan käytettäväksi 28. lokakuuta 1918 – 15. tammikuuta 1919 väliseksi ajaksi. Armeijasta hän erosi 26. lokakuuta 1921 ja matkusti vuonna 1923 siirtolaiseksi Kanadaan ja toimi siellä liikemiehenä Torontossa, josta hän palasi myöhemmin Ruotsiin Lundiin, jonne hänet on haudattu.
Paraná (joki)

Etymologia

Joen nimitys "Paraná" on lyhennys tupí-guaraní-kielen sanoista pará rehe onáva, joka tarkoittaa meren sukulainen tai mereen sekoittuva vesi.

Luonto

Paraná-joen yläjuoksulla on paljon vesiputouksia ja monipuolinen kasvisto ja eläimistö. Siellä tavataan yli 300 kalalajia, joista noin 50 on endeemisiä. Vesiputousten eristämät populaatiot ovat kehittyneet omiksi lajeikseen. Kalalajien joukossa on kaksi piraijalajia, Serrasalmus spilopleura ja Serrasalmus marginatus.
Hannu Hämäläinen (pikajuoksija)

Hannu Tapani Hämäläinen (s. 30. huhtikuuta 1985 Hausjärvi) on suomalainen pikajuoksija. Hän edustaa Hämeenlinnan Tarmoa ja häntä valmentaa Heikki Hämäläinen.
Hämäläisellä on kahdeksan aikuisten Suomen-mestaruusmitalia. 100 metrin juoksussa hän on voittanut kultaa vuonna 2011, hopeaa vuosina 2009 ja 2010 sekä pronssia vuonna 2014 ja 2015. 4 × 100 metrin viestijuoksussa hän voitti kultaa vuonna 2010 ja hopeaa 2007 sekä pituushypyssä pronssia hallimestaruuskilpailuista 2005.
Hämäläinen kuului Suomen pronssijoukkueeseen alle 23-vuotiaiden EM-kilpailujen 4 × 100 metrin viestissä Debrecenissä 2007. Hän edusti Suomea Euroopan cupissa 100 metrillä ja 4 × 100 metrin viestissä 2007. Euroopan joukkuemestaruuskilpailuissa hän on ollut mukana 100 metrillä ja  4 × 100 metrin viestijuoksussa 2009 ja 2010. Aikuisten maaottelussa hän kilpaili ensimmäisen kerran 2009.
Hämäläinen selviytyi 100 metrillä välieriin Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 ja juoksi ankkuriosuuden Suomen 4 × 100 metrin viestijoukkueessa, joka sijoittui seitsemänneksi suomenennätysajalla 39,29. Pariisin sisäratojen EM-kilpailuissa 2011 hän selviytyi 60 metrillä välieriin.
Maaliskuussa 2012 kerrottiin imusolmukesyövän olleen Hämäläistä edellisestä kesästä vaivanneiden terveysongelmien syynä ja todettiin sen vaativan puolen vuoden hoitojakson. Marraskuussa 2012 Hämäläinen ilmoitti harjoittelevansa jälleen tavoitteenaan paluu kilparadoille.
Vuoden 2016 Suomi–Ruotsi-maaottelussa Hämäläisen pikaviestijoukkue voitti 4 × 100 metrin kilpailun SE-ajalla 39,25. Viesti oli samalla Hämäläisen viimeinen juoksu edustustehtävissä. Hämäläinen valittiin syyskuussa 2016 Suomen Urheiluliiton Jyväskylän alueen valmennuspäälliköksi.
Pyhältö

Pyhältö on kylä Haminan kaupungissa, Kymenlaakson maakunnassa. Pyhältö kuului Vehkalahden kuntaan vuoden 2003 alkuun asti, jolloin Vehkalahti ja Hamina yhdistyivät. Kylä sijaitsee valtatie 26 varrella noin 25 kilometriä Haminan keskustasta pohjoiskoilliseen. Pyhältö on Haminan pohjoisosien keskus, muita alueen kyliä ovat Ihamaa, Lankila ja Turkia.

Historia

Pyhällön koulu aloitti toimintansa vuonna 1886 ja on Vehkalahden vanhimpia kouluja. Kylän urheiluseura Pyry perustettiin vuonna 1933, mutta jo 1890-luvulla kylässä toimi Vehkalahden ensimmäinen urheiluseura, Yritys.  Pohjois-Vehkalahden metsästysyhdistys perustettiin Pyhällössä vuonna 1948. Suunnistuskilpailu Jukolan viesti järjestettiin Pyhällön ja Turkian kylien alueella vuonna 1971.

Palvelut ja vapaa-aika

Kylässä toimii Pyhällön koulu jossa annetaan opetusta peruskoulun 1-6 luokkalaisille sekä esikoululaisille. Myös päiväkoti toimii koulun yhteydessä. Kylän keskustasta löytyy lisäksi Kymen Seudun Osuuskaupan Sale-myymälä sekä urheilukenttä ja jääkiekkokaukalo. 
Urheilutoimintaa Pyhällössä järjestää Vehkalahden Veikkojen kyläosasto Pyhällön Pyry, ja metsästystoimintaa harjoittaa Pohjois-Vehkalahden metsästysyhdistys. Pyhällössä toimii myös oma kylätoimikunta. Matkailijoita kylässä palvelevat Mustaniemen leirintäalue ja rosvopaistiravintola POP-Cafe. Lisäksi viereisessä Turkian kylässä sijaitsevat tanssilava Turkian lava sekä Heinälammin luontopolku.

Liikenne

Pyhällön kylän läpi kulkee Haminan ja Luumäen Taavetin välinen valtatie 26. Pyhällön pikavuoropysäkki palvelee kaukoliikenteen yhteyksiä Helsingin, Haminan ja Lappeenrannan välillä. Helsingin ja Joensuun välinen yöpikavuoro liikennöi päivittäin molempiin suuntiin Pyhällön kautta. Kylästä on myös paikallisbussiyhteys Haminan keskustaan.
Ruoan keräily

Ruoan keräily on ihmisen ravinnon eli ruoan keräämistä esim. puista, pensaista tai maasta. Muita ruoan hankintatapoja ovat maanviljely, metsästys ja eläinten kasvatus. Keräily oli metsästyksen ohella varhaisin tapa ravinnon hankkimiseen; tätä nimitetään metsästys-keräilyksi, ja sitä esiintyy edelleen joillakin alkuperäiskansoilla.
Litteäkaisla

Ulkonäkö ja koko

Litteäkaisla kasvattaa 5–20 senttimetriä pitkän, tylpästi kolmisärmäisen varren. Varret kasvavat riveinä vaakasuorasta juurakosta. Varren tyvipuoliskosta kasvaa viisi tai kuusi lehteä. Lehtien tyvitupet ovat tumman tai kellanruskeita. Litteät lehdet ovat 8–20 cm pitkiä ja 2–4 mm leveitä. Kukinto on kaksirivinen, litteä kerrannaistähkä, tähkiä on yli kymmenen kappaletta. Alimman tähkän tukilehti on tavallisesti kukintoa pitempi. Tähkät ovat 5–10-kukkaisia. Kukat ovat kaksineuvoisia: heteitä on kaksi tai kolme kappaletta, emi on kaksiluottinen. Kukan kehä on viisisukasinen. Litteäkaisla kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa.

Levinneisyys

Litteäkaislaa kasvaa Euroopassa Isosta-Britanniasta, Itä-Ranskasta ja Pohjois-Italiasta itään Balkanin niemimaalle, Länsi-Unrainaan, Länsi-Venäjälle ja Baltian maihin saakka. Skandinaviassa lajia tavataan Tanskassa, Etelä-Norjassa sekä Etelä- ja Keski-Ruotsissa. Euroopan ulkopuolella lajia kasvaa Turkissa, Irakissa, Iranissa, Keski-Aasiassa sekä paikoin Venäjän itäosissa sekä Kiinassa. Suomessa litteäkaislaa kasvaa ainoastaan Ahvenamaalla, jossa laji on hävinnyt monilta kasvupaikoiltaan maakunnan itäosista.

Elinympäristö

Litteäkaisla kasvaa hiesuisilla ja hiekkaisilla merenrantaniityillä sekä letoilla. Laji on kalkinvaatija. Ahvenanmaalla laji on harvinaistunut rantojen umpeenkasvun ja soiden kuivatuksen takia.
Mariam Koné

Mariam Koné (s. huhtikuu 1987 Kati, Mali) on malilainen laulaja ja musiikinopettaja ja superyhtye Les Amazones d'Afriquen jäsen.
Koné on opiskellut oikeustiedettä, joka on hänen perheessään kutsumusammatti, mutta musiikki vei hänet kuitenkin mennessään. Teini-ikäisenä hän liittyi kotikaupungissaan Pacifique-nimiseen hiphop-yhtyeeseen, joka julkaisi kaksi albumia. Sittemmin hän opiskeli Bamakon konservatoriossa, josta hän valmistui vuonna 2006. Nykyään hän opettaa siellä itse.
Konén ensimmäinen soololevy Dakan ilmestyi vuonna 2013, ja se on tyyliltään pehmeästi soljuvaa perinteistä afropoppia, johon sekoittuu dubia ja sähköistä sointia. Levyn on tuottanut irlantilainen Liam Farrell eli Doctor L.
Les Amazones d'Afrique'iin hänet kutsui mukaan Gabonista kotoisin oleva Pamela Badjoko, joka nykyisin asuu Malissa. Konéa veti ryhmässä puoleensa se, että se ajaa afrikkalaisten naisten asiaa ja vastustaa etenkin naisiin kohdistuvaa väkivaltaa, jonka yksi muoto on naisten sukupuolielinten silpominen, jonka myös Koné on saanut kokea, kuten lähes 90% malilaisista naisista.
Koné esiintyi osana Les Amazones d'Afrique -yhtyettä Helsingin Savoy-teatterissa maaliskuussa 2017.
Per-Erik Hägg

Per-Erik Hägg (s. 6. syyskuuta 1926) on entinen suomalainen jalkapalloilija.
Laitahyökkääjänä pelannut Hägg edusti urallaan Porvoon Akillesta 1945–1948 1. divisioonassa ja 2. divisioonassa sekä Kiffeniä 1948–1951 mestaruussarjassa. Hänen paras saavutuksensa oli SM-pronssi kaudella 1949. Kaikkiaan Hägg pelasi neljän kauden aikana 72 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 44 maalia.
Maajoukkueessa Hägg pelasi vuosina 1948–1949 yhteensä kolme maaottelua.
Valkolakkikottarainen

Levinneisyys

Valkolakkikottaraista tavataan laajalla alueella Djiboutissa, Keniassa, Etiopiassa ja Somaliassa. Lajin on kuvattu olevan yleinen, vaikkakin hyvin paikallinen. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.