google/wiki40b huggingface dataset:
Perhossimput

Lajit ja anatomia

Perhossimppujen heimoon kuuluu 2 sukua ja 7 lajia. Ruumiinrakenteeltaan ne ovat pitkänomaisia ja suurimmat lajit voivat kasvaa 40–50 cm pitkiksi. Tyypillisiä piirteitä ovat erittäin kookkaat rintaevät, jotka muistuttavat muodoltaan viuhkaa tai siipiä, suuri luulevyjen suojaama pää, 2 selkäevää, joista ensimmäisen selkäevän 2 ensimmäistä ruotoa ovat muusta evästä erillisiä. Perhossimppulajeilla ei ole kylkiviivaa ja uimarakko on kaksiosainen. Heimon kalat ovat väriltään selästään punertavia tai harmaita ruskein täplin ja vatsastaan vaaleampia.

Levinneisyys ja elintavat

Perhossimppulajeja tavataan Atlantista, Intian valtamerestä ja Tyynestämerestä lämpimistä ja lauhkeanlämpimistä vesistä. Ne elävät lähellä pohjaa ja ikään kuin kävelevät suurten rintaeviensä avulla. Niiden ravintoa ovat pienet selkärangattomat eläimet. Perhossimppujen liha on syötävää ja niitä kalastetaan paikoin ruokakaloiksi.
Vartenjärvi

Maantietoa

Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Enonjoen valuma-alueeseen (35.339) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,6 metriä mpy.
Marli

Marli Mehujuomat

Marli Mehujuomat on mehujuoma, jota myydään yhden ja kahden litran pakkauksissa. Kahden litran pakkaus myydään nimellä Marli Multivitamiinihedelmäjuoma ja se sisältää omena-, ananas- ja appelsiinitäysmehua. Yhden litran pakkauksissa myydään Marli Perinteiset mehujuomat-juomia, joita myydään karpalon, mustikan ja mustaherukka-puolukan makuisina.

Marli Ice Tea

Marli Ice Tea on jäätee, jota myydään persikan, vadelman ja sitruunan makuisena.

Marli Mojito

Marli Mojito on alkoholiton cocktail, jota myydään yhden litran pakkauksissa. Cocktail sisältää lime- ja vadelmatäysmehua.

Marli Hyvinvointijuomat

Marli Hyvinvointijuomat on mehujuoma, joka sisältää maksimissaan 14 kilokaloria. Juomia myydään nimikkeillä Piristävä, Vahvistava ja Palauttava.

Marli Vital

Marli Vital on mehujuoma, jota myydään mm. granaattiomenan, herukan, hedelmänektarin ja karhunvatukka-mustikan makuisena.

Marli Natur

Marli Natur on täysmehu, jota valmistetaan Suomessa. Naturia myydään myös pillimehuna 2,5 desilitran pakkauksissa.

Marli Mehutiivisteet

Marli Mehutiivisteet on mehutiiviste, jota myydään sokerillisen lisäksi sokerittomana. Mehutiivistettä myydään mansikan, vadelman, mustikka-mansikan ja mustaherukka-puolukan makuisena.

Marli Juissi

Marli Juissi on mehujuoma, jota valmistetaan 19 eri makuna. Juissin perusmaut ovat seka, sitruuna-lime, päärynä, mustikka-vadelma, mansikka, hedelmä, ananas-appelsiini, mandariini, mansikka-lime ja kiivi-lime. Ei lisättyä sokeria -maut ovat: mansikka, päärynä, vadelma, appelsiini-mango ja seka. Ei lisättyä sokeria -tuotteiden makeus syntyy luontaisesta sokerista (täysmehusta) sekä asesulfaami-K:sta ja sukraloosista. 
Marli Juissi Red Energy on sarjan energiajuoma, joka sisältää guarana-uutetta, kofeiinia ja B-vitamiineja. Marli Juissi Red Energy ei sisällä tauriinia.

Marlin kausituotteet

Marli-tuotemerkillä valmistetaan myös simaa ja glögiä.  Glögituotteita myydään nimillä Marli Premium Glögi, Marli Glögitiiviste, Marli Perinteinen Glögi ja Marli Juhlaglögi. Simaa myydään nimillä Marli Sima ja Marli Kotisima. Marli Sima on Suomen suosituin sima.

Marli Smoothie

Marli Smoothie on smoothie, jota myydään 0,75 litran ja 2,5 desilitran pakkauksissa. Tuotetta myydään mm. nimikkeillä Marjainen (Banaani-, vadelma-, mansikka- ja omenasose, omena-, mansikka-, rypäle- ja aroniatäysmehu) ja Eksoottinen (Guavasose, rypäletäysmehu tiivisteestä, banaani- ja päärynäsose).

Marli marjakeitot

Marlin marjakeittoja myydään mustikan, vadelman ja mansikan makuisena.  Keittoja myydään kilon pakkauksissa.
Kääntöpiiri

Kääntöpiiri on leveyspiiri 23,4 astetta sekä pohjoisella (Kravun kääntöpiiri) että eteläisellä (Kauriin kääntöpiiri) pallonpuoliskolla. 
Kääntöpiirit ovat saaneet nimensä siitä, että auringon zeniittiasema (paikka jossa aurinko paistaa täsmälleen kohtisuoraan maanpinnalle) liikkuu alkupuolella vuotta aina vain pohjoisemmaksi kunnes kesäpäivänseisauksena (noin juhannuksena) se koskettaa Kravun kääntöpiiriä. Sitten zeniittipiste liikkuu etelään kunnes se talvipäivänseisauksen aikaan kääntyy takaisin Kauriin kääntöpiiriltä.
Kääntöpiirien välistä aluetta kutsutaan toisinaan nimellä tropiikki.
Australian politiikka

Australian valtiomuoto on perustuslaillinen monarkia. Sen valtionpäämies on kuningatar Elisabet II, joka on myös Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar ja asuu siksi Lontoossa. Australiassa hänen valtaansa edustaa liittovaltiotasolla kenraalikuvernööri ja osavaltiotasolla kuvernöörit. Käytännössä maata johtaa pääministeri, jolla on laajat toimeenpanovaltuudet.
Australiassa on voimassa äänestyspakko ja naiset saivat äänioikeuden vuonna 1902.
Australia on liittovaltio, joka koostuu osavaltioista ja territorioista. Jokaisella osavaltiolla, Uusi Etelä-Wales, Queensland, Etelä-Australia, Tasmania, Victoria ja Länsi-Australia, on oma perustuslakinsa ja jonkun verran itsehallintoa. Lisäksi Australialla on kaksi sisäistä terriotoriota, Pohjoisterritorio (itsehallintoalue vuodesta 1978)  ja Australian pääkaupunkiterritorio (itsehallintoalue vuodesta 1988), ja joukko asuttuja saaria joita hallinnoidaan territorioina.

Etujärjestöt

Ammattiliittojen keskusjärjestö ACTU edustaa noin kahta miljoonaa palkansaajaa.  Vuonna 2006 pääministeri John Howardin hallituksen johdolla uudistettiin maan työlainsäädäntöä, mikä heikensi ammattiliittojen asemaa. ACTU laskee viime aikojen suuriin saavutuksiinsa maksullisen vanhempainvapaan myöntämisen vuonna 2010.

Parlamentti

Australian  kaksikamarinen liittoparlamentti. Senaattiin eli ylähuoneeseen valitaan kuuden vuoden kaudeksi 76 senaattoria, 12 kustakin osavaltiosta ja kaksi kustakin mantereen territoriosta. Kolmen vuoden välein pidettävissä vaaleissa valitaan yleensä puolet senaattoreista kerrallaan. Senaatin vaalitapa on suhteellinen. Edustajainhuoneeseen eli alahuoneeseen valitaan 150 edustajaa yhden edustajan vaalipiireistä, jotka on jaettu väkiluvun mukaan. Puolue, jolla on enemmistö alahuoneessa, muodostaa hallituksen. Myös alahuoneen vaalikausi on kolme vuotta.

Hallitus

Ylin toimeenpanovalta jakaantuu  kenraalikuvernöörin ja  pääministerin kesken. 
Pääministeri ehdottaa ministereitä kansanedustajien joukosta, ja kenraalikuvernööri nimittää heidät virkoihinsa.
Ajokaskasvit

Tuntomerkit

Ajokaskasvit ovat heinämäisiä ruohoja, joilla on suikertava juurakko. Lehdet ovat pitkiä, nauhamaisia ja ovat selvästi tupellisia. Kasvit ovat yksi- tai kaksikotisia, joten kukat ovat yksineuvoisia. Ne sijaitsevat litistyneissä, tähkämäisissä puikeloissa, jotka ovat tuppimaisen suojuksen (spatha) sisällä. Hede- ja emikukat sijaitsevat puikelossa vuorotellen. Hedekukassa on yksi ainoa hede. Siitepölyhiukkaset ovat pitkiä ja nauhamaisia, ja niiden ominaispaino on sama kuin veden, mikä antaa hyvät mahdollisuudet kulkeutua toisten kasviyksilöiden emin luoteille. Tavallisesti jokaisen heteen kyljessä on koukkumainen lisäke (retinaculum). Sileäpintainen sikiäin, lyhyt vartalo ja kaksi melko pitkää luottia muodostavat emikukan (sekä hede- että emikukat ovat siis kehättömiä). Siemenaiheita on kussakin sikäimessä vain yksi. Hedelmä on muodoltaan vaihteleva pähkylä tai siinä tapauksessa, jolloin hedelmäseinän (perikarppi) ulkokerros (eksokarppi) on mehevä ja sisäkerros (endokarppi) kuituinen, voidaan hedelmää pitää luumarjamaisena.

Taksonomia

Ajokaskasveihin kuuluu 3 sukua: Ajokkaat (Zostera), Heterozostera ja Phyllospadix. Suvussa Heterozostera vaakajuurakko eli maavarsi on kasvutavaltaan sympodiaalinen eli haarajatkoinen, muissa suvuissa se on monopodiaalinen eli varsijatkoinen. Phyllospadix on pohjoisamerikkalainen suku, ja sen emipuikelossakin on retinaculum-tyyppisiä lisäkkeitä vuorotellen emikukkien kanssa. Heimon ainoa Suomenkin rannikoilla tavattava laji on meriajokas (Zostera marina), muutoin Zostera-suvussa lienee kymmenkunta lajia.
Ajokaskasvien lähin sukulaisheimo on vitakasvit (Potamogetonaceae), joiden kanssa ne muodostavat sisarusparin Alismatales-lahkon kladogrammissa eli sukupuussa.
Kylpyamme

Kylpyamme on kylpemiseen eli veteen upottautumalla tapahtuvaan peseytymiseen tarkoitettu kaluste, allas. Kylpyjä voidaan ottaa myös terveydellisistä syistä tai huvin vuoksi. 
Useimmiten kylpyamme on nykyisin kiinteä ja sijoitettu kylpyhuoneeseen, mutta on olemassa myös siirrettäviä ammeita. Jälkimmäiset on voitu säilyttää muualla ja tuoda kylvyn ajaksi esimerkiksi keittiöön.
Kylpyamme on yleensä mitoitettu siten, että siihen mahtuu yksi aikuinen lähes makaavaan asentoon tai istumaan (istuma-amme). 
Nykyaikaiset kylpyammeet voidaan valmistaa akryylimuovista tai lasikuidusta, emaloidusta teräksestä tai puusta. Aiemmin ammeita valmistettiin myös valuraudasta ja galvanoidusta teräksestä. Yleensä amme sijoitetaan lähelle vesipistettä ja viemäriä, jolloin se voidaan täyttää ja tyhjentää vaivattomasti. Amerikassa ja Englannissa käytetään paljon kylpyammeita saunojen sijaan.
Kylpyammeeseen voi kuulua myös pore- ja vesihierontalaitteita. Tällöin puhutaan poreammeesta. Tällainen amme voi olla tarkoitettu useammalle kuin yhdelle kylpijälle.
Kylpyammeesta käytetään myös nimitystä vanna, joka tulee venäjänkielisestä sanasta vanna (ванна). Venäjällä kylpyamme löytyy lähes jokaisesta kodista.
Blackbox

Fluxbox

Fluxbox pohjautuu Blackboxin versioon 0.61.1.
Fluxbox sisältää enemmän ominaisuuksia kuin Blackbox ja on vastaavasti hieman raskaampi ohjelma. Ohjelmien teemat olivat yhteensopivia, kunnes Blackbox muutti teemojensa rakennetta 0.70.0-versiossa.

Openbox

Openbox muistuttaa Blackboxia, mutta sen tavoitteena on olla vieläkin nopeampi. Sen ominaisuudet eivät vielä täysin vastaa sisarprojektiensa tasoa.
Rakentava

Rakentava-lehti oli rakennusalan tilauspohjainen ammatti- ja uutislehti. Lehti ilmestyi vuodesta 1994 vuoteen 2005 saakka. Päätoimittaja oli Petri Saarinen. Lehti sisältyy Kansalliskirjaston Fennica-tietokantaan ja osa numeroista on edelleen saatavilla kansalliskokoelmasta.
Cuyahoga Valleyn kansallispuisto

Puisto

Cuyahoga Valleyn kansallispuiston alueella on metsää, kosteikkoja, kanavia ja 18 m korkea Brandywinen vesiputous. Sen eläimistöön kuuluu valkohäntäpeura, pesukarhu, kettu, majava, opossumi, kilpikonnat ja monenlaiset linnut. Puistossa kasvaa yleisinä pyökkiä, vaahteraa, tammia, plataaneita, tulppaanipuita, kanukoita ja haapoja. Puistossa on yli 200 km vaellusreittejä, joista yksi kulkee pitkin entisen Ohion ja Erien kanavan vartta. Puiston eläinrikkaus on merkittävä ottaen huomioon sen urbaanin sijainnin.
Puiston läpi kulkee mutkitteleva Cuyahogajoki ja sen alueella yhdistyvät Appalakkien ylätasangon ja Yhdysvaltain keskeisen alamaan maantieteelliset alueet. Jokivarsihabitaatin lisäksi puistoon kuuluu puolikosteaa lehtoa, kosteikkoja sekä parhaillaan viljeltävää ja eri vaiheissa olevaa hylättyä viljelysmaata. Puistosta on löydetty yli 900 kasvilajia, 194 lintulajia, 91 lajia kookkaita selkärangattomia, 43 kalalajia, 32 nisäkäslajia, 22 sammakkoeläinlajia ja 20 matelijalajia. Ohion tai Yhdysvaltain alueella vaarantuneita ja uhanalaisia näistä on 21 kasvilajia, 15 lintulajia, kaksi nisäkäslajia ja yksi matelijalaji.
Cuyahoga Valleyn lähellä sijaitsee laajoja kaupunkialueita. Lisäksi sen omalla alueella on harjoitettu paljon maataloutta, kaivos- ja louhostoimintaa sekä teollisuutta. Lisäksi siellä on pidetty kaatopaikkoja. Monin paikoin puistossa onkin pyritty ennallistamaan vaurioituneita alueita jos luonnon oma tahti on osoittautunut siinä liian hitaaksi. Veden ja ilmansaasteiden lisäksi puistoalueen uhkana ovat vieraslajit: paikallisia lajeja uhkaavia kasvivieraita on todettu kymmenen lajia.
Luontokohteiden lisäksi Cuyahoga Valleyn alueella sijaitsee viisi tietokeskusta ja museota, noin 250 historiallista rakennelmaa, Valley Railroad -junarata, kansallinen perintökohde Ohion ja Erien kanava sekä yli 225 kilometriä vaellus-, pyöräily- ja ratsastusreittejä.

Vesistöt

Cuyahogajoki on Cuyahoga Valleyn suurin joki ja sen huomattavin luonnonkohde. Sitä on puiston alueella 35 kilometrin verran ja siihen laskee lukuisia ympärivuotisia ja kausittaisia sivujokia, joista suurin on 45 kilometriä pitkä Tinkers Creek. Ohion ja Erien kanavan valmistumisen jälkeen 1800-luvulta asti Cuyahoga oli pahoin saastunut ja se paloi vuosien 1868 ja 1969 välillä yhdeksän kertaa. Sittemmin Cuyahoga on puhdistunut merkittävästi. Se ei kuitenkaan ole vielä tarpeeksi puhdas viihdekäyttöä varten.
Cuyahoga Valleyn kansallispuistossa on yli sata vaihtelevankokoista järveä ja lampea. Kaikki alueen lammet ovat ihmisten tekemiä, ja osa niistä on hylättyinä kehittynyt kosteikoiksi. Joitain lampia käytetään maanviljelyyn tai viihdekäyttöön kuten kalastukseen. Kansallispuiston suurin järvi on melontaan ja kalastukseen käytetty Kendall, jonka pinta-ala on noin 0,5 neliökilometriä eli yhdeksän hehtaaria.

Historia

Cuyahoga Valley nimettiin kansalliseksi virkistysalueeksi 27. joulukuuta 1974 ja kansallispuistoksi 11. lokakuuta 2000.
Cuyahoga Valleyssa käy vuosittain noin 2,2 miljoonaa kävijää. Se on ollut Yhdysvaltain kymmeneksi suosituin kansallispuisto vuosina 2010-2012 ja kahdeksanneksi suosituin vuonna 2005.
Luotsivene

Luotsivene on luotsien erityiskäyttöön varustettu alustyyppi. Suomalaiset luotsiveneet ovat rungoltaan punaisia; ennen niiden keulassa oli merkkinä ympyröity L-kirjain, nykyisin kylkeen on maalattu sana PILOT.

Historia

Alun perin luotsiveneet olivat merikelpoisia purjeveneitä, joiden isopurjeessa oli pystysuuntainen punainen raita merkkinä. Mm. kuuluisa norjalainen Colin Archer -purjevenetyyppi suunniteltiin alun perin luotsiveneeksi: sen piti mahdollisimman merikelpoinen ja kuitenkin ohjattavuudeltaan niin helppo, että luotsien apupoikakin pystyisi tuomaan veneen yksinään turvallisesti rantaan, jos kaikki luotsit joutuisivat jäämään myrskyssä avustettaviin aluksiin.
Konealusten tultua ja ennen muuta liikenteen muututtua ympärivuotiseksi luotsiveneitä alettiin rakentaa teräksestä; tärkeimmäksi tyypiksi muotoutui ns. haminalaiskutteri, joka pystyy toimimaan rankoissakin jääoloissa. Myöhemmin luotsit saivat avovesikautta varten nopeampia lujitemuovirunkoisia ja nopeita Minipilotit-veneitä. Nämä kaksi alustyyppiä hallitsevat edelleen luotsien aluskalustoa; pahinta kelirikkoa varten joillakin luotsiasemilla on hydrokopteri.
Koivunen (yritys)

Koivunen Oy on auto-alan teknisen kaupan yritys. Sen perusti Oskar Koivunen toisena osakkaana vuonna 1927 nimellä Autosähkö Oy. Se jakaantui 1940-luvulla kahtia ja sen autovaraosien tukkuosasto jatkoi nimellä Koivunen Oy.
Koivusen toimipaikka on Helsingissä Malmin kaupunginosassa. Edustamansa tuotteet se myy kuluttajille jälleenmyyjiensä kautta, mm. Fixus-ketjun myymälöissä.
Yhtiön liikevaihto oli vuonna 2011 141,1 miljoonaa euroa, henkilökuntaa oli noin 530, joista ulkomailla työskenteli noin 150.
Kennedyn kirous

Kennedyjen kirous on yhteisnimitys monille traagisille tapahtumille, jotka ovat kohdanneet Kennedyn klaania vuosikymmenten varrella. Koska traagisia tapauksia on niin paljon, on jossakin vaiheessa alettu puhua Kennedyjen kirouksesta.
Monet suvun jäsenistä ovat kuolleet joko onnettomuuksissa tai muuten epätavallisista syistä. Tunnetuimpia tragedioita ovat John F. Kennedyn ja Robert F. Kennedyn murhat vuosina 1963 ja 1968 sekä John F. Kennedy nuoremman kuolema lentokoneonnettomuudessa yhdessä vaimonsa Carolyn Bessette Kennedyn ja Lauren Bessetten kanssa vuonna 1999.
Barouélin piiri

Barouélin piiri (ransk. Cercle de Barouéli) on paikallishallintoalue Malin Ségoun alueella. Sen pinta-ala on 4 170 neliökilometriä. Asukkaita on 203 600 henkeä.
Barouélin piiri rajoittuu pohjoisessa Ségoun ja idässä Blan piireihin sekä etelässä ja lännessä Koulikoron alueeseen. Pohjoisrajalla virtaa Nigerjoki. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.
Piiriin kuuluu 11 maalaiskuntaa: Barouéli, Boidié, Dougoufié, Gouendo, Kalaké, Konobougou, N’Gassola, Sanando, Somo, Tamani ja Tesserla. Hallinnollinen keskus on Barouéli. Kyliä on yhteensä 231. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita, fulbeja, miniankoja, somonoja ja soninkeja. Vallitseva uskonto on islam.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, riisi, durra ja maissi sekä myytäväksi menevät maapähkinä, puuvilla ja vesimeloni. Kotieläimiä ovat naudat, aasit, lampaat, vuohet ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.
Syyria (alue)

Syyria on Lähi-idässä sijaitseva historiallinen alue. Nykyisin sen paikalla sijaitsee Syyrian arabitasavalta, mutta muinainen Syyria oli sitä laajempi.
Syyriassa ovat sijainneet eräät maailman vanhimmista sivilisaatioista. Syyria oli osa heettiläisten, Assyrian, Babylonin, Israelin, Egyptin, Persian, Kreikan ja foinikialaisten valtakuntia ennen joutumistaan Rooman alaisuuteen.
Syyrian alue oli kristinuskon syntysijoja. Islam laajeni sinne 600-luvulla ja Syyriasta tuli yksi uuden uskonnon keskuksista. Muhammedin heimoa quraišeja edustanut Umaijadien dynastia hallitsi Damaskoksesta käsin arabien maailmanvaltaa vuosina 661–750. Suurimmillaan dynastia hallitsi Pakistanin ja islamilaisen Espanjan välistä aluetta Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa. Valtansa alkuvaiheessa umaijadit kunnioittivat kristittyjen uskoa ja antoivat näille erivapauksia, mutta 89 vuotta jatkuneen vallan aikana enemmistö syyrialaisista kääntyi islamiin, ja arabian kieli syrjäytti vähitellen aramean. Islamin lakia, šariaa, sovellettiin vain islaminuskoisiin, muuten maassa noudatettiin hellenististä oikeusjärjestelmää.
Seldžukkien valtakauden ja ristiretkien jälkeen Syyria oli arabien hallussa vuoteen 1516, kunnes osmanit valloittivat sen.
Liptako

Liptako on historiallinen alue Burkina Fason koillisosassa, Nigerin lounaisosassa ja rajaseudulla Malissa.
Aikaisemmin gurmien ja sittemmin fulbejen asuttamalle alueelle perustettiin Liptakon emiraatti vuonna 1810. Ranskalaiset alistivat sen 1800-luvun lopussa. Kuivuudesta kärsivällä Sahelin vyöhykkeellä on mangaaniesiintymiä. Burkina Faso, Niger ja Mali perustivat vuonna 1970 sen kehittämiseksi yhteistyöjärjestön Autorité du Liptako-Gourma.
TCT

Ura

TCT solmi levytyssopimuksen Universal Musicin kesällä 2013. Ennen levytyssopimusta yhtyeen jäsenet ovat tehneet omakustannemusiikkia. Yhtyeen ensimmäinen kappale nimellä TCT oli ”Pliis nipistä”, jonka musiikkivideo julkaistiin yhtyeen kanavalla YouTubessa huhtikuussa 2012. Samana vuonna yhtye toimi Pitbullin Suomen keikan lämmittelijänä.
Ensimmäinen Universal Musicin julkaisema single oli ”Rannalle”, jolla on mukana myös laulaja Jontte Valosaari. Kappale oli mukana The Voicen kesähittiäänestyksessä, jossa se sijoittui toiseksi Kasmirin ”Vadelmavene”-kappaleen voittaessa vuoden 2014 kesähitin tittelin. Yhtye on nimennyt esittämänsä musiikkigenrensä party-hopiksi.
Myös TCT:n kappaleet ”Rammaa”, ”Lavatanssit” ja "Virheistä kaunein" ovat saaneet yli miljoona kuuntelukertaa Spotifyssä.
Sinornithosaurus

Tuntomerkit

Sinornithosaurus oli pääpiirteiltään samantapainen kuin muutkin heimon jäsenet. Sen pää oli pitkä ja kapea. Sinornithosauruksen kolmisormisten eturaajojen pituus oli neljä viidesosaa takaraajojen pituudesta. Sen olkapäiden kuopat osoittivat sivuille, joten eturaajojen liikerata oli suuri. Takaraajoissaan sillä oli neljä varvasta ja isot sirppikynnet. Sinornithosauruksen häntä oli limittäisten luisten puikkojen jäykistämä. Se oli Microraptorin ohella yksi heimonsa varhaisimmista ja primitiivisimmistä jäsenistä.

Höyhenpeite

Suurinta osaa Sinornithosauruksen ruumiista peitti tiheä untuvainen kuitupeite, joka tosin oli alkeellisempi kuin liskolintu Archaeopteryxin höyhenet. "Protohöyheniä" oli mahdollisesti monilla muillakin lintumaisilla dinosauruksilla, mutta ne säilyvät vain erityislaatuisissa geologisissa olosuhteissa. Samankaltaisia jälkiä on löydetty usealta pieneltä teropodilta Kiinan Liaoningin maakunnasta, esimerkiksi Sinosauropteryxilta.

Elintavat

Vaikka Sinornithosaurus oli pieni, se oli kokoonsa nähden tehokas saalistaja. Yksinään Sinornithosaurus saalisti pieniä saaliseläimiä, kuten hyönteisiä, liskoja, pieniä nisäkkäitä ja varhaisia lintuja. Sinornithosaurukset saattoivat myös metsästää laumoissa, jolloin ne saivat kaadettua itseään suurempia saaliita.

Mahdollinen myrkky

Empu Gongin johtama kiinalainen tutkijaryhmä löysi vuonna 2009 Sinornithosauruksen kallosta piirteitä jotka viittasivat sen myrkyllisyyteen. Sen keskihampaat olivat epätavallisen pitkät ja torahammasmaiset ja niiden pinnassa oli uurteet, jotka ovat tyypillisiä myrkyllisille pedoille. Hampaiden juuressa oli pienet syvennykset joiden he uskoivat olleen mahdolliset myrkkyrauhaset.
Vuotta myöhemmin toinen tutkimus kyseenalaisti tämän teorian. Heidän mukaan uurteiset hampaat olivat yleisiä teropodien keskuudessa, eikä ollenkaan merkkejä myrkyn kuljetuksesta. He selittivät myöskin että pidentyneet hampaat olivat yksinkertaisesti tavallisen kokoiset hampaat jotka olivat osittain pudonneet. Myrkkyrauhasille ei ollut mitään todisteita eikä niille olisi ollut tilaa.
Nenäpäivä

Nenäpäivä on Nenäpäivä-säätiön (ent. Ylen Hyvä Säätiön) järjestämä varainkeruu- ja tiedotuskampanja, joka viihteen ja huumorin keinoin pyrkii auttamaan kehitysmaiden lapsia, lisäämään globaalia oikeudenmukaisuutta ja tasa-arvoa. Noin kuukauden mittainen kampanja järjestetään vuosittain loka-marraskuussa. Nenäpäivä-kampanja huipentuu Ylen Nenäpäivä-show'hun.
Varainkeruukampanja järjestettiin Suomessa ensimmäistä kertaa lokakuussa 2007, jolloin keräys tuotti yli 1,6 miljoonaa euroa. Vuonna 2011 Nenäpäivän tuotto rikkoi kahden miljoonan euron rajan, ja vuonna 2012 kampanja keräsi yli 2,2 miljoonaa euroa. Vuoden 2013 keräys tuotti yli 3,16 miljoonaa euroa  ja vuoden 2014 keräys tuotti 3,69 miljoonaa euroa. Vuonna 2015 kampanja keräsi noin 2,95 miljoonaa euroa ja vuonna 2016 noin 2,8 miljoonaa euroa.
Nenäpäivä-säätiön toiminnassa on mukana yhdeksän järjestöä: Suomen Punainen Risti (SPR), Kirkon Ulkomaanapu, Suomen UNICEF, Pelastakaa Lapset, Plan Suomi, Suomen Lähetysseura, Fida International, Solidaarisuus ja Suomen Ammattiliittojen Solidaarisuuskeskus (SASK). Yleisradio tukee Nenäpäivää ohjelmatoiminnallaan.
Nenäpäivän esikuva on BBC:n ja Comic Reliefin luoma Red Nose Day, jota on järjestetty Iso-Britanniassa vuodesta 1988. Nenäpäivän tunnus on punainen nenä.

Avun kohteita

Nenäpäivän visiona on Suomi, jossa jokainen edistää maailman lasten ihmisarvoisen elämän toteutumista. Vuosittain sadat tuhannet suomalaiset antavat oman panoksensa Nenäpäivän kautta maailman lasten auttamiseksi lahjoittamalla ja tukemalla Nenäpäivän tekemää työtä. Nenäpäivä-keräyksen varoilla yhdeksän järjestöä tekee pitkäjänteisesti työtä lasten oikeuksien - koulutuksen, terveyden, turvan ja ravinnon saannin - edistämiseksi. Työllä saadaan aikaan kestäviä tuloksia, joista hyötyvät lasten perheiden lisäksi ympäröivät yhteisöt. Nenäpäivä ja järjestöt auttavat vuosittain tuhansia lapsia Afrikassa, Aasiassa ja Etelä-Amerikassa.

Nenäpäivä-show

Nenäpäivä-kampanja huipentuu vuosittain Yle TV2 -kanavalla Nenäpäivä-show'hun. Nenäpäivä-show'ssa nähdään joukko Suomen tunnettuja julkisuuden henkilöitä, artisteja, koomikoita ja näyttelijöitä, jotka kaikki osallistuvat lähetyksen tekoon maailman lasten hyväksi.
Viisituntisen lähetyksen aikana nähdään tarinoita Nenäpäivän avunsaajista, live-musiikkiesityksiä ja hauskoja sketsejä.
Peter Zezel

Yksityiselämä

Vuodesta 1998 lähtien Zezel piti jääkiekkokoulua Etobicokessa. Hänellä ei ollut koskaan aviopuolisoa eikä lapsia.
Vuosina 2002–2005 Zezel edusti Cambridge Hornetsia kanadalaisessa seniorisarjassa.
Vuonna 2001 Zezelillä todettiin hemolyyttinen anemia, johon hän miltei menehtyi mutta lopulta toipui siitä. Keväällä 2009 tauti uusiutui ja sitä hoidettiin muun muassa kemoterapialla ja pernan poistolla, mutta hänen tilansa huononi dramaattisesti ja viimeiset viikot hän vietti sairaalassa koomassa. 26. toukokuuta hänen elintoimintojaan ylläpitänyt kone sammutettiin ja hän menehtyi.