Huopalahden rautatieasema

Historiaa

Asema on saanut nimensä entisen kunnan mukaan: Etelä-Haaga oli ennen Huopalahden kunnan keskus.
Huopalahti oli aluksi Pitäjänmäen aseman alainen laiturivaihde. Paikalle valmistui vuonna 1906 Bruno Granholmin suunnittelema Platformskjul III -tyyppinen laiturirakennus, mutta se kävi nopeasti liian pieneksi. Vuonna 1920 siirrettiin nykyinen asemarakennus paikalleen (valmistunut 1910) ja Huopalahti korotettiin pysäkistä asemaksi. Samanaikaisesti uuden asemarakennuksen kanssa valmistui ratapenkereen korotus, jonka ansiosta Haagan katuliikenne voitiin johtaa kahden alikäytävän kautta. Huopalahden seisakkeen ympärille syntyi nopeasti huvilayhdyskunta, joka muodostettiin Haagan taajaväkiseksi yhdyskunnaksi vuonna 1908. Huopalahti irtautui Helsingin maalaiskunnasta omaksi kunnakseen vuonna 1919 ja Haaga erosi siitä edelleen omaksi kauppalakseen vuonna 1923. Aseman nimeksi jäi Huopalahti siitä huolimatta, että se sijaitsi Haagan kauppalan alueella. Alueen maat omistanut toiminimi M. G. Stenius rakensi Helsingistä Haagaan myös raitiotien, jonka päätepysäkki sijaitsi radan tuntumassa. Raitiotie oli käytössä vuosina 1914–1953. Vuoden 1946 alussa Huopalahden asema siirtyi osaksi Helsingin kaupunkia suuressa alueliitoksessa.
Huopalahden asemalla pysähtyivät aikoinaan myös Turun suunnan matkustajajunat. Kun 1970-luvulla alettiin rakentaa lähiliikennerataa Martinlaaksoon, sen erkaneminen rakennettiin Huopalahteen. Radan rakennustyöt aloitettiin 1971 ja rata valmistui 1975. Henkilöratapiha järjestettiin siten, että sen neljästä raiteesta kaksi keskimmäistä johdettiin kohti Pitäjänmäkeä ja reunimmaiset Martinlaakson radalle. Lipunmyynti sijoitettiin ratapihan alittavaan tunneliin vuonna 1976. Ratapiha muutettiin nykyiselleen Leppävaaran kaupunkiradan rakentamisen yhteydessä vuosina 2000–2002. Lipunmyynti suljettiin väliaikaisesti myymälässä sattuneen vesivahingon vuoksi vuonna 2000 ja lopullisesti seuraavana vuonna.
Huopalahden asemarakennus ja kymmenen muuta alueella sijaitsevaa rautatierakennusta siirtyivät Senaatti-kiinteistöille vuonna 2007. Museovirasto on luokitellut asema-alueen valtakunnallisesti merkittäväksi suojelukohteeksi. Asemalta lähtee runkolinja 550 ja linjat 41 ja 552.

Raiteet ja vaihteet

Huopalahden asemalta on Helsingin päärautatieasemalle matkaa noin 6 km. Raiteita on aseman kohdalla neljä: kaksi eteläisempää ovat Leppävaaran ja Vantaankosken kaupunkiratoja (L, A, I ja P) ja kaksi pohjoisempaa ovat varsinaista rantarataa, joita käyttävät nopeat lähijunat (Y, U ja E) sekä kaukojunat (Helsinki–Turku). Kaukojunat eivät pysähdy Huopalahdessa. Raiteilta 1 ja 4 liikennöidään Kirkkonummen ja Lentoaseman suuntiin, raiteilta 2 ja 3 puolestaan Helsinkiin. Ennen Leppävaaran kaupunkiradan rakentamista rantaradan junat käyttivät raiteita 2 ja 3 sekä Vantaankosken radan M-junat raiteita 1 ja 4.
Huopalahden aseman jälkeen Turun suuntaan mennessä tulevat kaupunkiradan raiteille eteläpuolelle eriävät pitkät 80 km/h ajettavat vaihteet ja raiteiden lukumäärä kasvaa kuuteen, joista kaksi lähtee Lentoasemalle ja alittaa rantaradan alikulkutunnelissa.

Muuta

Noin kilometrin päässä Huopalahden asemalta Pasilan suuntaan sijaitsi marraskuussa 1955 avattu ja vuoden 1969 alussa käytöstä poistettu Haagan seisake.
Vuonna 2003 liikennöintinsä aloittaneen runkolinjan 550 bussit pysähtyvät Huopalahden asemalla. Asemalla on myös linjojen 41 ja 552 pysäkki.
Huopalahden aseman tuntumassa sijaitsee yhä vanha radanvartijan talo. Se on valkoinen puutalo, jonka voi nähdä radan oikealla puolella Helsinkiin päin mentäessä.
Aki Sirkesalo laulaa Huopalahden asemasta kappaleessaan "Turistit".