Brittiläinen Kolumbia

Historia

Brittiläisen Kolumbian alue asutettiin varsin pian jääkauden jälkeen. Eurooppalaiset saapuivat alueelle 1778, jolloin alueen alkuperäisväestön lukumäärä oli arviolta 300 000. James Cook purjehti Vancouverinsaarelle 1778, ja pian häntä seurasivat uudisasukkaat. Uudisasukkaiden tuomat taudit aiheuttivat suurta tuhoa alkuperäisväestössä, joka oli suhtautunut ystävällisesti eurooppalaisiin.
1800-luvulla Hudson Bay Company etsi uutta toimipistettä Tyynenmeren rannikolta, ja sen työntekijä James Douglas asettui Vancouverinsaarelle 1842. Seuraavana vuonna saaren eteläkärkeen perustettiin Fort Victoria, josta kehittyi provinssin nykyinen pääkaupunki. Cariboon alueelta löydettiin 1860-luvulla kultaa, mikä aiheutti kultaryntäyksen ja Brittiläinen Kolumbia kasvoi räjähdysmäisesti. Brittiläinen Kolumbia siirtyi Hudson Bay Companyltä kruunulle 1870, ja siitä tuli provinssi 1871.
Provinssi koki toisen suuren kasvupyrähdyksen 1950-luvulla, kun kaupungistumisen myötä ihmisiä muutti suurimpiin asutuskeskuksiin. Alaskan tien oli lisännyt provinssin kauttakulkua, mutta uusi Trans-Kanadan valtatie mahdollisti hyvät liikenneyhteydet muualle Kanadaan.

Maantiede

Brittiläisen Kolumbian maisemaa hallitsevat Kalliovuoret ja Kolumbiavuoret. Vuoristojoen väliin jäävä tasankoalue on nimeltään Sisäylänkö, ja vuoristojen pohjoispuolella on Alaskaan ulottuva Stikinen ylänkö. Provinssin koillisosa on osa suuria tasankoja. Tasanko- ja ylänköalueet ovat valtavien metsien peitossa. Ylängöiltä saavat alkunsa lukuisat joet, joista suurimmat ovat itään laskeva Peace sekä Tyyneenmereen laskevat Fraser ja Columbia.
Provinssin rannikko on hyvin pirstaleinen. Rannikon tuhansista saarista suurimmat ovat Vancouverinsaari ja Kuningatar Charlotten saaret. Runsassateisella Tyynenmeren rannikolla on lauhkean vyöhykkeen sademetsää, joka jatkuu Alaskaan.

Metsätuhot

Brittiläisessä Kolumbiassa esiintyi vuoden 2007 tienoilla metsätuhoja, joiden aiheuttaja oli  vuoristoniluri eli vuoristomäntykovakuoriainen (Dendroctonus ponderosae). Ilmastonmuutoksesta johtuvat leudot talvet hyödyttävät kuoriaisen selviytymistä talven yli. Pahiten kuoriainen iski vuonna 2007 kontortamäntyyn, joka tuottaa 45 % Brittiläisen Kolumbian puusadosta. Provinssin metsäministeriö arvioi vuonna 2007, että 80 % männyistä tuhoutuu viidessä vuodessa. Puukuolemat taas kiihdyttävät ilmaston lämpenemistä entisestään. Kovakuoriainen levittää haitallista sientä, joka värjää puun siniharmaaksi. Osa terveistäkin puista kaadetaan, jotta puu saataisiin hyödynnettyä ennen tautia.

Hallinto

Brittiläinen Kolumbia on provinssi, mikä tarkoittaa että sillä on laaja itsehallinto. Provinsseilla on oma verotus ja lainsäädäntö, sillä ne itse huolehtivat muun muassa järjestyksestä, paikallisesta infastruktuurista, luonnonvarojen käytöstä, koulutuksesta ja terveydenhuollosta. Provinsseilla on omat perustuslait, jotka eivät kuitenkaan saa olla ristiriidassa liittovaltion perustuslain kanssa. Sama pätee muuta lainsäädäntöä.
Britannian kruunun edustaja ja provinssin päämies on varakuvernööri, jonka nimeää viideksi vuodeksi kerrallaan Kanadan kenraalikuvernööri konsultoituaan Kanadan pääministeriä. Brittiläisellä Kolumbialla on kuusi edustajaa maan parlamentin senaatissa ja 42 edustajaa edustajainhuoneessa.
Brittiläisen Kolumbian parlamentti säätää provinssin lait. Parlamentti on yksikamarinen ja sen jäsenet valitaan suorilla vaaleilla neljän vuoden välein. Provinssin 87 vaalipiiristä valitaan jokaisesti yksi edustaja parlamenttiin. Vaalit voittaneen puolueen johtajasta tulee Brittiläisen Kolumbian pääministeri ja hän valitsee hallituksen. Varakuvernöörin tehtävänä on hyväksyä parlamentin asettamat lait. Lisäksi hän edustaa provinssia ulospäin.
Provinssin tuomiovaltaa pitää kolme tuomioistuinta. Ne ovat provinssin tuomioistuin (Provincial Court), ylioikeus (Supreme Court) ja vetoomustuomioistuin (Court of Appeal).