google/wiki40b huggingface dataset:
Christian Moustgaard

Christian Moustgaard (12. toukokuuta 1950 Helsinki – 18. marraskuuta 2018 Nyköping) oli suomalainen musiikki- ja mediavaikuttaja. Hän oli perustamassa Elävän musiikin yhdistystä Elmua, Lepakkoa, Radio Cityä ja kaapelikanava ATV:tä.
Moustgaard toteutti Helsingin Jätkäsaareen musiikkialan ammattilaisille säätiöpohjaisen vuokratalon Jallukan, joka valmistui maaliskuussa 2017.
Tokutarō Ukon

Jalkapallomaajoukkue

Ukon edusti Japanin maajoukkuetta vuosina 1934-1940. Hän osallistui muun muassa kesäolympialaisiin 1936.
Kaija (Kuhmoinen, Karklampi)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,8 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Alainen-Karkjärven valuma-alueeseen (14.224) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,2 metriä mpy.
Bullpen

Bullpen on baseball-termi, jolla tarkoitetaan paikkaa, jossa aloittavan syöttäjän korvaavat ns. relieverit lämmittelevät ennen kuin heidät vaihdetaan peliin. Alkuperäinen termi on slangisana, joka tarkoittaa suoraan suomennettuna "härkäaitausta". Sanan takana on todennäköisesti bullpenin muusta baseball-kentästä erottavat härkäaitauksen vastaavia muistuttavat portit. Bullpen sijaitsee yleensä kotipesästä katsottuna oikean takakentän takana.
Devonihiekkakivi

Devonihiekkakivi (engl. Old Red Sandstone, ORS) on iskostumatonta kvartsihiekkaa. Kivessä ja/tai hiekassa virtauskerrokset erottuvat punaisen eri sävyinä, joka aiheutuu raudan hapettumisesta hematiitiksi.
Batoliitti

Muodostuminen

Vaikka batoliitit saattavatkin näyttää samanlaisilta, ne muodostuvat monimutkaisten prosessien seuraksena. Ne koostuvat useista suurista plutoneista, magmakivimassoista jotka ovat yleensä mittasuhteiltaan epäsäännöllisiä, mutta useiden kilometrien mittaisia. Ne voidaan erottaa ympäröivästä magmakivestä eri kriteerien, kuten iän, koostumuksen ja rakenteen perusteella. Plutonit ovat kiteytyneet magmasta, joka kulki kohti maanpintaa maankuoren pohjalla olleesta aukosta.
Perinteisesti näiden plutonien on ajateltu muodostuneen, kun verrattain kelluvaa magmaa nousee suuret määrät; magmaa kutsutaan plutoniseksi diapiiriksi. Koska diapiirit ovat nesteytyneet ja erittäin kuumia, ne nousevat ympäröivän kiven läpi, työntäen sen sivuun ja osittain myös sulattaen sen. Valtaosa diapiireista ei saavuta maanpintaa (jolloin ne muodostavat tulivuoren, vaan ne hidastuvat, jäähtyvät ja kiinteytyvät 5 – 30 kilometriä maanpinnan alla plutoneiksi. 
Batoliitti syntyy kun useat plutonit yhdistyvät muodostamaan valtavan graniittikivikokonaisuuden. Jotkut batoliitit ovat jättiläismäisiä, ja ne myötäilevät entisiä ja nykyisiä subduktiovyöhykkeitä sekä muita mannerkuoren lämpölähteitä jota satoja kilometrejä. Esimerkiksi Sierra Nevadan batoliitti on tällainen valtava, yhtenäinen graniittimuodostelma, ja se muodostaa suurimman osan Kalifornian Sierra Nevadasta. Vielä suurempi batoliitti on Kanadan itärannikolla Coast Plutonic Complex, 1800 kilometriä pitkä batoliittikompleksi, joka muodostaa osan Rannikkovuorista, ja jatkuu Alaskan eteläosiin.

Pinnanmuodostuma ja eroosio

Batoliitti on yli 100 neliökilometrin laajuinen esiin tullut (pääosin) yhtenäinen plutoninen kivimuodostuma. Pienempiä muodostumia kutsutaan stokeiksi. Valtaosa (puhkeamien kautta) näkyville tulleista batoliiteista on huomattavasti suurempia kuin 100 km². Alueet ovat paljastuneet kymmenistä miljoonista satoihin miljooniin vuosiin jatkuneen eroosion ja vuorijonopoimutuksen seurauksena. 
Batoliitit kokevat suuren paineen muutoksen paljastuessaan syvältä maanpinnan alta, ja siksi niiden kiderakenne laajenee hieman ajan mittaan. Laajeneminen ilmenee exfoliaationa, eräänä massaliikunnon muotona. Exfoliaatiossa kuperia, melko ohuita kivilaattioja irtoaa batoliittien paljastuneista pinnoista ja prosessia kiihdyttää halkeamissa olevan veden jäätyminen, eräs rapautumisen muoto. Tuloksena on melko sileitä ja pyöreitä vuorenrinteitä, ehkä tunnetuimpana Yosemiten kansallispuistossa oleva Half Dome.
Sanasjärvi (Nokia)

Maantiede

Järven pinta-ala on 19,4 hehtaaria ja sen pituus on 850 metriä ja leveys 450 metriä. Järveen laske vain pelto-ojia sekä Ylinenjärven laskuoja ja sen luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 1,2 kilometriä pitkä laskuoja Kuloveteen.
Järven rantaviiva on 2,3 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Pohjoisranta rajautuu peltoon. Rakennuskanta koostuu parista maatilasta ja loma-asunnoista. Järvi sijaitsee Sarkolan kylän kupeessa.

Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Sanastenjärvi". Vanhan kartan rantaviivan erilaisuus nykykarttoihin verrattuna viittaa järvenlaskuun, joka olisi jakanut järven kolmeen osaan.
Viiru ja Pesonen

Viiru ja Pesonen (ruots. Pettson och Findus) on kirjailija Sven Nordqvistin luoma lastenkirjoissa esiintyvä parivaljakko. Pesonen on vanhahko perheetön mies, joka asuu Viiru-kissansa ja kanojensa kanssa maaseudulla. Hahmoista on myös luotu piirroselokuvia, tietokonepelejä, Viiru ja Pesonen -sarjakuvalehti sekä muita oheistuotteita.
Vuonna 2009 sarjan ensimmäinen kirja Viirun syntymäpäivät pääsi mukaan teokseen Tusen svenska klassiker, johon koottiin tuhat Ruotsissa julkaistujen kirjojen, elokuvien, äänilevyjen ja tv-ohjelmien klassikkoa. Sarjassa esiintyy myös Viirun ja Pesosen naapuri Kosonen. Hän kilpailee usein Pesosen kanssa.
Uriel Kailo

Uhri Fredrik Uriel Kailo, vuoteen 1950 Nokkala (19. helmikuuta 1916 Tampere – 15. huhtikuuta 1972 Helsinki) oli pappi, Mikael Agricolan nimikkoseuran johtaja ja kristillinen kirjailija.

Henkilöhistoria

Kailon vanhemmat olivat opettaja Kalle Nokkala ja Fanny Lydia Wallenius ja puoliso vuodesta 1945 Brita Maria Durchman. Kaarina Kailo on heidän tyttärensä. Uriel Kailo tuli ylioppilaaksi 1936 ja suoritti teologian erotutkinnon 1943. Hän toimi Helsingin pikkukirkkoyhdistyksen nuorisopastorina 1944–1947, Huopalahden seurakunnan virallisena apulaisena 1947–1950, Agricola-seuran sihteerinä 1945–1950 ja seuran toiminnanjohtajana vuodesta 1950 vuoteen 1969, jolloin hän siirtyi taas seurakuntatyöhön. Kristillisen Taideseuran puheenjohtaja Kailo oli 1957–1960, rovastin arvonimen hän sai 1970.
Elsa Snellman

Elsa Alexandra Snellman (24. tammikuuta 1894 Helsinki – 17. tammikuuta 1974) oli suomalainen taidemaalari.
Snellman opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1927 ja professori Anatoli Kaigorodovin johdolla Tallinnassa Virossa 1927–1930.
Snellmania on pidetty juutalaisvastaisena uskonnollisin perustein. Snellmanin puoliso oli vegetarismiaatteen edistäjä ja kansallissosialismin kannattaja Teo Snellman
Mahatmakirjeet

Mahatmakirjeet ovat noin 300 kirjettä, jotka teosofien mukaan ovat Viisauden Mestareiden eli Mahatmojen nimeltä Kuthumi ja Morya, kirjoittamia. Kirjeitä saivat usein omituisilla tavoilla enimmäkseen vuosien 1870-1900 välillä useat Teosofisen Seuran johtohenkilöt, erityisesti Alfred Percy Sinnett, mutta myös Henry Steel Olcott, Helena Blavatsky, Charles Webster Leadbeater ja Allan Octavian Hume. 
Ensimmäisen tunnetun kirjeen sai Blavatskyn täti Nadjezhda Andrejevna de Fadejev vuonna 1870. Allekirjoittamattomassa kirjeessä Blavatskyn sukulaisille kerrotaan heidän tyttärensä ja sisarentyttärensä voivan hyvin, olevan onnellinen, oleskelevan kaukaisessa, tuntemattomassa paikassa ja palaavan kotiin. Fadejevin 14 vuotta myöhemmin Olcottille lähettämässä kirjeessä sanotaan, että tämän kirjeen toimitti aasialaista muistuttava lähetti, joka sen jälkeen hävisi suoraan hänen silmiensä edessä. Olcottin mukaan päiväämättömään mahatmakirjeeseen on Fadejev lisännyt merkinnän, että kirje on saapunut 9.11.1870 mahdollisesti Tiibetistä. Teosofit uskovat kirjeen olevan Kuthumin (Koot Hoomin) kirjoittama, koska käsiala on sama kuin mahatmakirjeissä.   
Viimeisen Kuthumin lähettämäksi sanotun kirjeen sai Annie Besant vuonna 1900. Ilmeisesti viimeinen Moryan lähettämäksi väitetty kirje oli kreivitär Wachtmeisterin vuonna 1903 saama kirje, jossa kehotettiin häntä menemään Ruotsiin tapaamaan suomalaista teosofia Pekka Ervastia. Moryan viestissä varoitettiin Ervastia sekaantumasta politiikkaan (Venäjän sortotoimet Suomessa), koska hän oli tärkeä kansansa auttaja. Tuolloin Ervastin tärkeimmät teosofiset teokset olivat vielä kirjoittamatta.
Mahatmakirjeitä säilytetään nykyään British Libraryssä ennen British Museumissa. Ne tunnetaan siellä nimellä Mahatma papers. Yleensä (Seuran jäsenten piirissä) niistä käytetään termiä Viisauden Mestarien kirjeet tai vain Mestarien kirjeet, joskus Mahatmojen kirjeet.

Merkitys

Etenkin vuosina 1880–1884 ilmestyneet mahatmakirjeet auttoivat aluksi vahvistamaan Blavatskyn asemaa liikkeen johdossa. Alfred Percy Sinnettin ja hänen vaimonsa saamat kirjeet olivat strategisesti tärkeitä, koska Sinnett oli Intian suurimman englanninkielisen sanomalehden päätoimittaja. Kuitenkin Sinnettin julkaistua kirjeiden pohjalta Salattu maailma ja Esoteerinen Buddhismi -teoksensa, hänen merkityksensä liikkeessä kasvoi, kunnes puolestaan Blavatsky sai valmiiksi osin saman materiaalin perusteella kirjoittamansa Salaisen opin vuonna 1888.
Sään terveysvaikutukset

Sään terveysvaikutukset ovat vallitsevan säätilanteen suoria tai epäsuoria vaikutuksia ihmisen elimistöön. Säätekijät, kuten lämpötila, kosteus ja sade, vaikuttavat suoraan ihmisen elintoimintoihin. Ne voivat vaikuttaa myös asioihin, jotka vaikuttavat välillisesti terveyteen. 
Ilmaston lämpeneminen vaikuttaa moniin sään terveysvaikutuksiin.

Suorat vaikutukset

Rajuimmat sääilmiöt, kuten trooppiset hirmumyrskyt, tulvat ja  lumivyöryt, aiheuttavat ruhjeita ja luunmurtumia sen lisäksi, että niissä kuolee tukehtumalla useita ihmisiä joka vuosi.
Kuumuus lisää stressiä, nostaa verenpainetta ja sykettä ja vaikuttaa etenkin sydän- ja keuhko-oireista kärsiviin ja ikääntyneisiin, kuten Ranskassa vuonna 2003. Äärimmäinen kylmyys aiheuttaa paleltumia ja hypotermiaa, mutta pienikin lämpötilan lasku jo +19 asteen alapuolella lisää sydän- ja hengityselinsairauksia joillakin alueilla, kuten Englannissa. Kuivuus aiheuttaa nälänhätiä ja juomaveden puutetta. Se on yleistyvä ongelma myös Euroopassa. Vuonna 2003 koettiin yksi laajimmista kuivuuskausista, jonka vaikutukset tuntuivat yli 100 miljoonan ihmisen elämässä.
Ultraviolettisäteily aiheuttaa suurina annoksina ihosyöpää mutta toisaalta helpottaa psoriasista. Lisäksi se aiheuttaa kuumetta ja elimistöä suojaavan ihon vaurioitumista. 
Salamaniskut tappavat nykyisin Suomessa ihmisen noin joka toinen vuosi. Vuonna 2008 Yhdysvalloissa salamaniskuihin kuoli 27 henkeä ja vuonna 2007 yhteensä 45 henkeä, joista 89 % oli miehiä. Pitkän ajan keskiarvo on 62 henkeä vuodessa. 
Liukkaus on ainakin yksi osatekijä useissa auto-onnettomuuksissa. Esimerkiksi Yhdysvalloissa kuolee vuosittain yli 1 300 henkeä ja loukkaantuu yli 116 800 henkeä kolareissa liukkaalla säällä. Liukastumistapaturmat ovat toinen liukkauteen liittyvä onnettomuustyyppi. Esimerkiksi Suomessa kirjataan vuosittain noin 50 000 liukastumistapaturmaa, joista 10–20 johtaa kuolemaan. Jalankulkijat liukastelevat erilaisissa säätilanteissa kuin autoliikenne, kuten silloin, kun jään päälle sataa lunta. Suomessa on arvioitu, että kaatumis- ja liukastumistapaturmista koituu vuosittain menetettyjen työpäivien ja sairaanhoidon kulujen vuoksi noin 400 miljoonan euron kustannukset ja että näistä tapaturmista kaksi kolmasosaa sattuu lumisella tai jäisellä alustalla. Kanadassa Ottawan kaupunki julkaisee riskiryhmille, kuten vanhuksille ja maahanmuuttajille, ohjeita turvallisesta talviliikkumisesta.
Karl Gustaf Höijer

Karl Gustaf (K.G.) Höijer (11. helmikuuta 1863 Perniö – 16. tammikuuta 1942 Hämeenlinna) oli kansakoulunopettaja ja yksi Suomen ensimmäisistä kansanedustajista. Höijer toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1907–1908. Hänet valittiin kansanedustajaksi Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä.
Höijer valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarista 1886. Jo ennen sitä hän oli toiminut opettajana Sauvossa 1878–1881, Kempeleessä 1884–1885 ja Jyväskylän kaupungin käsityöläiskoulussa 1885–1886. Valmistuttua työ jatkui Janakkalassa 1886–1904, Orivedellä 1904–1909 ja Hämeenlinnan maalaiskunnassa 1909–1927. Opetustyö jatkui edelleen Hämeenlinnan keskus- ja lääninvankilan miesosaston opettajana ja kaupungin veistonopettajana 1927–1935.
Höijerilla oli lisäksi oma K.G. Höijerin lelupaja ja hän toimi myös Hämeenlinnan maalaiskunnan kunnanvaltuustossa ja kunnallislautakunnan esimiehenä.
Ahvenrimmi

Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,0 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähi-alueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,4 metriä mpy.
Roland Barthes

Roland Barthes (12. marraskuuta 1915 Cherbourg – 26. maaliskuuta 1980 Pariisi) oli ranskalainen kirjallisuudentutkija ja semiootikko. Strukturalisteihin ja myöhemmin jälkistrukturalisteihin lukeutunut Barthes oli Ferdinand de Saussuren seuraaja. Barthesin teorian ytimenä on ajatus merkityksellistämisen kahdesta tasosta, denotaatiosta ja konnotaatiosta. 
Barthesin kenties tunnetuin teos on Mytologioita (1957). Se on eräs kulttuurintutkimuksen klassikoista. Kirja koostuu lyhyistä esseistä, joissa Barthes analysoi erilaisia nyky- ja populaarikulttuurisia ilmiöitä ja tekstejä. Mytologioita sisältää myös teoreettisen artikkelin Myytti tänään, jossa Barthes hahmottelee myytin käsitettä sekä esittelee myös niin sanotun ensimmäisen ja toisen asteen merkityksen. Barthesin myöhemmässä tuotannossa näitä vastaavat juuri denotaatio ja konnotaatio. Barthesin käsitys myytistä on hyvin lähellä ajatusta ideologiasta.

Elämä

Roland Barthes syntyi Cherbourgissa 12. marraskuuta 1915. Hänen isänsä oli meriupseeri, joka kuoli ensimmäisessä maailmansodassa, joten Barthes jäi puoliorvoksi 1-vuotiaana. Barthes oli hyvin kiintynyt äitiinsä, jonka kanssa muutti Bayonneen ja sitten Pariisiin, jossa kävi koulunsa. Barthes sai klassisen sivistyksen Sorbonnen yliopistossa. Hän sairastui tuberkuloosiin 19-vuotiaana ja joutui viettämään useita vuosia keuhkotautiparantoloissa. 
Barthes opetti kirjallisuutta eri oppilaitoksissa Biarritzissa (1939), Bayonnessa (1939−1940), Pariisissa (1942−1946) sekä Bukarestissa (1948−1949), Aleksandrian yliopistossa (1949−1950) ja toimi erilaisissa kulttuurivaihdon tehtävissä vuosina 1950−1952. Seuraavaksi hän teki tieteellistä tutkimustyötä valtion tieteellisessä tutkimuskeskuksessa ja École pratique des hautes études -korkeakoulussa. Lukuvuoden 1967−1968 hän opetti Johns Hopkins -yliopistossa Baltimoressa, Yhdysvalloissa. Ranskaan palattuaan hänet nimitettiin Collège de Francen semiologian professoriksi. 
Barthes kuoli 26. maaliskuuta 1980 Pariisissa jouduttuaan auto-onnettomuuteen. Hän oli juuri syönyt lounasta Michel Foucault’n ja François Mitterrandin kanssa.
Hannah Montana (albumi)

Singlet

Albumin ainut single oli "The Best of Both Worlds", ja kappale toimi myös sarjan tunnusmusiikkina. Se julkaistiin Radio Disneyllä 28. maaliskuuta 2006, ja siitä tuli iso hitti. Vaikka muita singlejä ei ollutkaan, moni albumin kappale pääsi Yhdysvalloissa listoille.

Juhlajulkaisu

Juhlajulkaisu soundtrackista julkaistiin iTunes Music Storessa 19. joulukuuta 2006. Tämä julkaisu sisälsi kaikki kappaleet alkuperäiseltä albumilta ja lisäksi yhden ylimääräisen kappaleen, "Rockin' around the Christmas Tree". Tuo kappale julkaistiin vuoden 2006 joulupäivänä.
Hankou

Hankou (yksink.: 汉口; perint.: 漢口; pinyin: Hànkǒu) on Wuhanin kaupungin osa. Wuhanin kaupunki perustettiin vuonna 1949, kun Hankou, Hanyang ja Wuchang liitettiin yhteen. Hankou sijaitsee Hanjoen vasemmalla rannalla lähellä joen liittymiskohtaa Jangtseen. Hankou oli isoin Wuhaniin liityteistä entisistä kaupungeista. Se perustettiin Song-dynastian aikana ja oli Ming- ja Qing-dynastioiden aikana Kiinan tunnetuimpia kaupunkeja. Se oli myös ensimmäisiä kaupunkeja, jotka avattiin ulkomaalaisille.
Deneb

Tähden ominaisuuksia

Tähden etäisyys on kiistanalainen, sillä hyviä vertailukohtia ei enää näin kaukana ole ja parallaksimenetelmä antaa jo tällä etäisyydellä epätarkkoja arvoja. On kuitenkin arvioitu, että etäisyys olisi noin 1 600–3 200 valovuotta. Koska etäisyyttä ei tiedetä aivan tarkasti, on melkein mahdotonta esittää arvioita Denebin absoluuttisesta kirkkaudesta. Arviot vaihtelevat 60 000-kertaisesta (etäisyydeksi oletettu 1 600 vv) Auringon kirkkaudesta aina neljännesmiljoonaiseen (3 200 vv etäisyysarviona) Auringon kirkkauteen. Jos Deneb sijoitettaisiin aurinkokuntamme keskelle Auringon paikalle, olisi siitä Maahan tuleva valovuo voimakkaampi kuin useimmissa teollisuuden käyttämissä lasereissa. Se säteileekin enemmän valoa yhdessä päivässä kuin Aurinko ehtii säteilemään 140 vuodessa.
Tähden halkaisijaksi on arvioitu noin 160–200 kertaa Auringon halkaisija. Tähden kulmaläpimitta on 2 millikaarisekuntia. Omassa aurinkokunnassamme tähden pinta ulottuisi Maahan asti. Spektriluokaltaan tähti on A2Ia pintalämpötilan ollessa 8 400 K.

Nimi

Tähden nimi tulee arabiankielisestä sanasta Al Dhanab, joka tarkoittaa ’häntää’. Melkein sama nimi on annettu viidelle muullekin tähdelle; näistä tunnetuimpina Deneb Kaitos Valaassa ja Denebola Leijonassa.
Valkeala (taajama)

Palvelut

Suuri osa Valkealan palveluista on keskittynyt Valkealan kirkonkylälle, missä sijaitsee muunmuassa Valkealan kirkko, seurakuntakeskus, kauppa (S-market Valkeala), ravintoloita, muita yksityisiä palveluita, kirjasto, koulukeskus (peruskoulun yhtenäiskoulu ja lukio) ja urheilukeskus.
Osa palveluista löytyy n. 4 kilometrin päässä kirkonkylältä sijaitsevassa Jokelassa sekä Jokelantörmästä. Siellä sijaitsee mm. kauppa (S-market Jokela Valkeala), paloasema, palvelukoti ja kaksi koulua.

Kaupat

Valkealassa on kaksi S-Marketia, Kirkonkylällä ja Jokelantörmässä. Valkealan kirkonkylällä sijaitsee ABC-liikennemyymälä. Kymen Seudun Osuuskauppa (KSO) aloittaa uuden ABC-aseman rakentamisen Valkealaan vuonna 2019 ja purkaa vanhan huonokuntoisen aseman.

Koulutus

Valkealassa on kolme peruskoulun ala-astetta, jotka sijaitsevat kirkonkylällä, Niinistössä ja Jokelassa. Kirkonkylällä on myös yläkoulu ja lukio. Kirkonkylälle suunnitellaan uutta yhtenäiskoulua, johon siirtyisi alakoulu ja yläkoulu. Alakoulu eli Kirkonkylän koulu on toiminut vuodesta 2017 asti parakkikoulussa, sillä sen virallinen sisäilmaongelmista kärsinyt rakennus määrättiin käyttökieltoon ja purettiin kesällä 2018. 
Kouvolan kaupungin uuden kouluverkkosuunnitelman mukaan Valkealan kirkonkylälle tulevan yhtenäiskoulun lisäksi Jokela-Niinistö-alueelle tulee uusi ala-aste, joka korvaa nykyiset Jokelan ja Niinistön ala-asteet.

Urheilu

Valkealan kirkonkylän urheilukeskuksessa sijaitsee yleisurheilukenttä, jalkapallokenttä, jäähalli, kuntopolku, hiihtolatu ja vuonna 1990 valmistunut Valkealatalo, jossa on mm. uimahalli ja liikuntahalli.
Jokelantörmässä sijaitsee Valkealan mailapelihalli ja Kouvolan skeittihalli.
Jokelassa ja Niinistössä on myös pieniä urheilukenttiä.

Teollisuus

Jokelan teollisuusalueella sijaitsee useita yrityksiä.

Liikenne ja yhteydet

Valkealan läpi kulkee Valtatie 15 Kotkasta Mikkeliin ja Kantatie 46 Heinolaan, jonka alkupää on Valkealan Jokelassa.
Valkealasta pääsee Kouvolan keskustaan Kouvolan seudun paikallisliikenteen linja-autolla linjalla 5.

Maantiede

Valkealan taajama sijaitsee Lappalanjärven rannalla, entisen Valkealan kunnan keskiosassa. 
Kouvolan keskustaan on matkaa Valkealan kirkonkylältä 12 kilometriä ja Jokelasta 8 kilometriä.
Valkealan alueella sijaitsee kolme Kouvolan kaupunginosaa, Valkealan kirkonkylä, Niinistö ja Jokela.
Valkeala sijaitsee Valkealan suuralueella.

Väestö

Taajamassa oli 5 957 asukasta 31.12.2017.
Taajaman väkiluku on ollut nousussa 2000-luvulle asti.
Asutus on Valkelassa pääsääntöisesti pientalo- ja rivitalovaltaista, mutta kirkonkylällä ja Jokelantörmässä on myös kerrostaloja.
Lahti Basketball

Historia

Lahti Basketballin perustamisen pääsyynä oli Namika Lahden ajautuminen konkurssiin. Lahti Basketball ry rekisteröitiin 29. kesäkuuta 2015. Namikan edustusjoukkueen konkurssin jälkeen elokuussa 2015 julkistettiin lahtelaisen koripallon saavan uuden edustusseuran, Lahti Basketballin, jonka taustaryhmässä tapahtui muutoksia vanhaan Namikaan nähden. Vesa Mäkäläinen jatkoi I-divisioona B:stä paikan saaneessa joukkueessa, ja päävalmentajana aloitti Arttu Mannelin. Seura teki selkeän pesäeron Namika Lahteen ja korosti olevansa täysin uusi joukkue. Teknisesti ottaen se pelasi Namika Lahti Juniorien lisenssillä sen nimenvaihdokseen asti.
Kaudella 2015–2016 LaBa nousi M1DA:han.
Kaudeksi 2018–2019 seuran päävalmentajaksi siirtyi Petri Velling. Profiilipelaajista Ikävalko jatkoi joukkueessa ja Vesa Mäkäläinen palasi. Kesällä 2018 kolmen kauden ajan huippukoripallosta taukoa pitänyt Ilkka Vuori teki sopimuksen Lahti Basketballin kanssa.
Lahti Basketball nousi Korisliigaan kaudeksi 2019–2020.

Junioritoiminta

Toimintansa alkuvuodet Lahti Basketball oli brändillisesti vain miesten edustusjoukkue. Vuonna 2012 perustettu junioriseura Namika Lahti Juniorit vaihtoi kesäkuussa 2017 brändinsä Lahti Basketball Junioreiksi mutta pysyi omana yhdistyksenään.
Sinilakkitanssija

Koko ja ulkonäkö

Sinilakkitanssija on kooltaan 8–9 cm. Koiraan höyhenpuvusta on kaksi erilaista versioita. Keski-Amerikassa, Andien länsipuolella sekä Amazonian alueen pohjois- ja länsiosissa elävien alalajien väritys on kiiltävän musta lukuun ottamatta kirkkaan sinistä päälakea. Etelämpänä koiraat ovat väriltään selästään vihreitä ja päälaeltaan vaalean sinisiä, vatsa niillä on kellertävä. Sinilakkitanssijanaaras on selästään ruohonvihreä ja vatsastaan keltainen. Naaraan kurkku on harmahtava. Nuori sinilakkitanssijakoiras muistuttaa ulkonäöltään naarasta, mutta eroaa sinisen päälaen perusteella.

Levinneisyys ja elinympäristö

Sinilakkitanssijaa tavataan Keski-Amerikassa Costa Ricassa ja Panamassa. Etelä-Amerikassa lajia tavataan kahdella erillisellä alueella. Andien länsipuolella Kolumbiassa ja Ecuadorissa alueella, joka ulottuu Venezuelasta Amazonian alueen Brasilian, Peruun ja Boliviaan. Linnun elinympäristöä ovat kosteat ja märät metsät. Sinilakkitanssijan elinympäristö sijaitsevat yleensä alle 1 400 metrin korkeudella merenpinnasta.

Elintavat

Sinilakkitanssijan pesimäkausi kestää tammikuulta toukokuulle. Koiraat kokoontuvat ryhmiksi ja yrittävät houkutella naaraita nopeilla lennoilla oksilta toisella ja voivat yrittää pudottaa myös muita koiraita oksiltaan. Naaras munii pesään kaksi valkoista tai harmahtavaa ruskeapilkullista munaa.
Sinilakkitanssijan ravinto koostuu marjoista ja hyönteisistä. Ravintonsa se etsii lehvästön joukosta.
Ystäväni muistathan

Ystäväni muistathan on Beritin vuonna 1995 samannimisellä pitkäsoitollaan levyttämä kappale. Sen on säveltänyt ja sanoittanut Timo Mäenpää ja sovittanut Jori Sivonen. Vuotta myöhemmin se julkaistiin myös erityisesti Karjalalle omistetulla kokoelmalevyllä Rannalla Laatokan, jossa sen tulkitsee Elise Raitakallio sovittajana O. Nuutimo.