google/wiki40b huggingface dataset:
Puolitushaku

Puolitushaku eli binäärihaku on tietojenkäsittelytieteessä tehokas ja yleisesti käytetty hakualgoritmi tiedon etsimiseen järjestetystä taulukosta.
Puolitushaun ideana on etsiä etsittävää alkiota taulukon keskeltä, ja mikäli alkiota ei löytynyt, voidaan alkion etsimistä jatkaa alkuperäisen taulukon alku- tai loppupään puolivälistä riippuen siitä onko haettava arvo pienempi vai suurempi kuin taulukon keskellä oleva alkio. Koska jokainen hakuaskel puolittaa taulukon josta alkiota haetaan, on algoritmin asymptoottinen suoritusaika O(log n), missä n on alkioiden lukumäärä. Voidaan osoittaa, että tätä asymptoottisesti nopeampaa vertailuihin perustuvaa algoritmia etsiä alkio taulukosta ei ole.
Seuraava puolitushaun pseudokoodi palauttaa indeksin josta alkio löytyy:
Puolitushaku(taulu, haettava, vasen, oikea)
    while vasen ≤ oikea
        keski ← (vasen+oikea)/2
        if taulu[keski] = haettava
            return keski
        if haettava < taulu[keski]
            oikea ← keski-1
        else 
            vasen ← keski+1
    return null
Koska yllä oleva algoritmi ei käytä rekursiota, on muistivaatimus yllä olevassa toteutuksessa O(1) eli algoritmi vaatii vain vakiomäärän muistia.
Käytännössä moni ohjelmoija tekee virheen kirjoittaessaan (vasen + oikea) / 2, sillä useimmissa ohjelmointikielissä kokonaislukuarvo vasen + oikea voi pyörähtää tällöin ympäri. Oikea ratkaisu on kirjoittaa esimerkiksi vasen + ((oikea – vasen) / 2).
Alainen Ruokepuolinen

Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,5 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähi-alueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,3 metriä mpy.
Helttaminttu

Kuvaus

Helttaminttu on yleensä 30–50 senttimetriä korkeaksi kasvava yksivuotinen ruohovartinen kasvi. Varret ovat pystyjä ja karvattomia tai pehmeäkarvaisia. Lehdet ovat suikeat tai puikeat ja 3–9 senttimetriä pitkät sekä 1–4 senttimetriä leveät. Lehdet ovat sahalaitaiset ja kärjeltään pitkäsuippuiset.
Kukinto on 2–7 senttimetriä pitkä ja rakenteeltaan toispuolinen tähkä. Kukkien suojuslehdet ovat puikeat tai leveän pyöreähköt ja noin 4 millimetriä pitkät. Kukat ovat kaksineuvoisia. Tiheän valkokarvainen kukkaperä on noin 1,2 millimetriä pitkä. Verhiö on noin 1,5 millimetriä pitkä ja pehmeäkarvainen. Noin 4,5 millimetrinen teriö on kaksihuulinen ja väritykseltään violetti. Hedelmä on kota.

Levinneisyys ja elinympäristö

Helttaminttu kasvaa luontaisena Aasiassa laajalla alueella. Sitä esiintyy Intiassa, Japanissa, Kiinassa, Laosissa, Malesiassa, Mongoliassa, Myanmarissa, Thaimaassa, Venäjällä ja Vietnamissa. Kasvi viihtyy monenlaisissa ympäristöissä merenpinnankorkeudelta aina 3 400 metriin.

Käyttö

Helttaminttua käytetään vietnamilaisessa keittiössä yrttinä. Kasvin lehdet käytetään usein tuoreena ja tarjoillaan tavallisesti useiden muiden yrttien seassa. Myös kasvin jauhettuja siemeniä käytetään mausteena. Lajia on käytetty jonkin verran myös koristekasvina.
Janet Jagan

Janet Rosalie Jagan (o.s. Rosenberg; 20. lokakuuta 1920 – 28. maaliskuuta 2009) oli yhdysvaltalaissyntyinen guyanalainen poliitikko, joka toimi Guyanan pääministerinä vuonna 1997 ja presidenttinä 1997–1999.
Janet Rosenberg syntyi keskiluokkaiseen juutalaisperheeseen Chicagossa. 1920. Hänen isovanhempansa olivat molemmat juutalaisia maahanmuuttajia Unkarista ja Romaniasta. Vuonna 1942 Janet opiskeli sairaanhoitajaksi Chicagossa, jossa hän tapasi tulevan aviomiehensä, guyananintialaisen Cheddi Jaganin, joka oli hammaslääketieteen opiskelija Northwestern-yliopistossa. He avioituivat 1943 ja muuttivat Guyanaan.
Guyanassa Janet Jaganista ei tullut pelkästään Guyanan ensimmäinen, vaan myös koko Etelä-Amerikan historian toinen naispuolinen valtionpäämies, Isabel Perónin jälkeen.
Jagan luopui vuonna 1999 presidentin virastaan ministeri Bharrat Jagdeon hyväksi. 
Jaganilla oli paitsi poliittinen, myös kirjallinen ura; hän oli pitkään aktiivinen maansa kulttuuripiireissä.
Taistojen mies

Juoni

1500-luvun Liivinmaan sotaan sijoittuvassa tarinassa Piritan luostari haluaa haltuunsa Pyhän Birgitan pyhäinjäännökset varmistaakseen oman tulevaisuutensa. Nuori aatelismies lupaa hankkia ne luostarille, jos saa vastalahjaksi kauniin nuoren Agneksen vaimokseen.

Tuotanto

Elokuva kuvattiin värifilmille samalla kertaa sekä viron- että venäjänkielisiksi versioiksi, joiden kuvakulmat ja rajaukset poikkeavat eräissä kohtauksissa hieman toisistaan.

Vastaanotto

Taistojen mies sai Neuvosto-Virossa valtavan suosion. Sen näki 772 000 elokuvateatterikatsojaa, mikä oli yli puolet Viron asukasmäärästä. Vauhdikkaasta seikkailuelokuvasta on tullut myös myöhempien sukupolvien suosikki niin, että sitä kutsutaan ainoaksi virolaiseksi kulttielokuvaksi.
Tamperelaisen elokuvakerho Monroen Anton Asikainen kuvaa Taistojen miestä hillittömäksi seikkailuksi, joka sisältää ”miekkataisteluja, petollisia velipuolia, rakastuvia nunnia, salaluukkuja, hevostakaa-ajoja, palavia linnoja, palavia luostareita, palavia heinäpaaleja, neitsyiden ruoskintaa...” Hän kiinnittää huomiota myös elokuvan varsin ilmeiseen neuvostovastaisuuteen vapausteemoineen.
Priorisointi

Priorisointi terveydenhuollossa

Priorisointia joudutaan pohtimaan terveydenhoidossa, kun sen kustannukset nousevat. Vanheneva väestö, kallistuva lääketieteellinen teknologia ja lääkkeet sekä ihmisten lisääntyvät vaatimukset johtavat kestämättömään terveydenhuollon kustannuskehitykseen. Tällöin mietittäväksi tulee toiminnan tehostaminen ja mahdollisesti joidenkin hoitojen lopettaminen.
Mahdollisia keinoja priorisoinnin toteuttamiseksi on monia, ja nämä herättävät tavallisesti ristiriitaisia mielipiteitä. Olisiko oikein hoitaa vakavissa sairauksissa esimerkiksi ensisijaisesti nuoria ihmisiä (koska näillä on enemmän odotettavia elinvuosia) vai listata hoidettavat sairaudet ja karsia vain vähän haittaa aiheuttavia tiloja pois julkisen hoidon piiristä (esimerkiksi suonikohjut, peräpukamat, kosmeettinen kirurgia, lapsettomuushoidot)? Tulisiko ihmisen oman sairautta mahdollisesti edistävän toiminnan rajoittaa hoitoon pääsyä (esimerkiksi tupakoitsijan keuhkosyöpä)?
Yleisimmin on kannatettu sitä, että vain vähäisessä määrin tehokkaita hoitoja rajoitetaan ja tehokkaampiin panostetaan. Toiset vastustavat koko priorisointia katsoen sen aiheuttavan epätasa-arvoa hoidettavien potilaiden välille. Toiset pitävät priorisointia ehdottomasti tarvittavana välineenä terveydenhuollon tehokkaan toiminnan takaamiseksi.
Bronte (Sydney)

Historia

Robert Lowe osti 42 eekkeriä maata Mortimer Lewisiltä, joka omisti suurimman osan alueesta 1830-luvulla. Lowen koti valmistui vuonna 1845 ja nimettiin Bronte Houseksi. Yksi kerroksinen kivibungalow sijaitsi Bronte Roadille, ja sen omistaa nykyisin Waverleyn piirikunta.
Lowesta tuli New South Walesin piirikunnan hallituksen jäsen ja hän muutti myöhemmin takaisin Englantiiin, jossa hänestä tuli The Times -lehden kirjoittaja.
Explorer 6

Explorer 6, tai S-2, oli yhdysvaltalainen satelliitti, joka laukaistiin elokuussa 1959. Pieni, pallomainen satelliitti oli suunniteltu tutkimaan monen eri energian loukossa olevaa säteilyä, kosmista säteilyä, Maan magneettikenttää, radioaaltojen etenemistä yläilmakehässä ja mikrometeoriittien vuota. Se myöskin testasi skannauslaitetta, joka oli suunniteltu ottamaan kuvia Maan pilvistä, ja lähetti ensimmäiset kuvat Maapallosta sen kiertoradalta.
Fasisti (elokuva)

Juoni

Elokuvan päähenkilö on fasistisessa Italiassa elävä Marcello Clerici, joka pyrkii mukautumaan maan vallitsevaan fasistiseen ideologiaan. Italian salainen poliisi lähettää Marcellon Ranskaan salamurhaamaan entisen opettajansa, joka on fasismin vastustaja.

Vastaanotto

Bertolucci sai Fasisti-elokuvasta parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar-ehdokkuuden. Lisäksi elokuva oli ehdolla parhaan vieraskielisen elokuvan Golden Globe -palkinnon saajaksi.
Helsingin Sanomien Pertti Avola kutsui vuonna 2013 Fasistia yhdeksi elokuvahistorian parhaista kuvauksista totalitarismin houkutuksesta. Yhdysvaltalaisen Rotten Tomatoes -sivuston mukaan kaikki elokuvan saamat arvostelut ovat olleet myönteisiä.
Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti Fasistin kaikkien aikojen sadan parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.
Planck

Laukaisu ja rata

Planck laukaistiin 14. toukokuuta 2009 Ariane 5-kantoraketilla Guayanan avaruuskeskuksesta, Etelä-Amerikasta. Alus asettui erittäin elliptiselle radalle: perigeum 270 km, apogeum 1 120 000 km. Rata vei sen lähelle L2-Lagrangen pistettä. Alus asettui menestyksellisesti kiertämään L2:ta 40 000 km säteisellä Lissajous-radalle. High Frequency Instrument saavutti 0,1 Kelvinin lämpötilan 3. heinäkuuta 2009, jolloin se ja Low Frequency olivat optimaalisessa lämpötilassa ja Planck täysin toimintavalmis.
Tehtävänsä suoritettuaan Planck siirtyy heliosentriselle radalle ja sen laitteet sammutettiin 23. lokakuuta 2013.

Taustaa

Luonnosteluvaiheessa 1980-luvulla satelliitin nimi oli COBRAS/SAMBA. Satelliitti on nimetty saksalaisen fyysikon Max Planckin mukaan.
Planck mittaa kosmista taustasäteilyä. Näillä havainnoilla voidaan määrittää maailmankaikkeuden alkuaikojen olosuhteita (100 000 vuotta alkuräjähdyksen jälkeen). Ensi kertaa tällaisen mittauksen teki NASAn COBE-satelliitti vuonna 1992. Vuonna 1998 lennätetty Boomerang-pallo mittasi kosmista taustasäteilyä korkealla Etelämantereen päällä. Vuosina 2001–2005 säteilyä mittasi NASAn WMAP. WMAPin ja Planckin jälkeen mittauksia tehtäneen seuraavat parikymmentä vuotta muun muassa stratosfääripalloista ennen uutta kosmisen taustasäteilyn avaruusobsevatoriota.

Suomen osallistuminen

Planckin Low Frequency Instrumentin (alle 100 GHz) 70 GHz:n mikroaaltovastaanottimet on suunniteltu ja valmistettu Suomessa Elektrobit Microwave -yhtiössä (työn tekemisen alussa yhtiön nimi oli Ylinen Engineering ja lopussa DA-Design Oy) yhdessä TKK:n ja VTT:n yhteisen MilliLab-laboratorion kanssa. Suomalaisen teknisen osuuden kustannus oli noin 10 miljoonaa euroa. Tähän liittyy suomalaista avaruustiedettä – Helsingin yliopiston Fysikaalisten tieteiden laitos tekee kosmologisia tutkimuksia ja Metsähovin ja Tuorlan observatoriot tekevät muun muassa galakseihin liittyvää tutkimusta Planckin mittaustulosten avulla.
Kenny Gamble

Kenneth ”Kenny” Gamble (s. 11. elokuuta 1943 Philadelphia) on yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä ja äänitetuottaja. Hän oli yhdessä Leon Huffin kanssa yksi philadelphialaisen soul-musiikin tärkeistä vaikuttajista 1960-luvun lopulta lähtien. Gamble ja Huff valittiin vuonna 1995 Songwriters Hall of Fameen ja vuonna 2008 Rock and Roll Hall of Fameen.
Markkinatunnelma

Markkinatunnelma (engl. Market sentiment) on sijoittajien laumakäyttäytymiseen liittyvä käsite. Markkinatunnelman ollessa pessimistinen, markkinat voivat ylireagoida odottamattomiin huonoihin uutisiin, kun tappionpelko leviää sijoittajien keskuudessa. Kurssinousun päättymistä ennakoi euforinen markkinatunnelma, jolloin osakesijoittamista käsitellään runsaasti mediassa ja sijoituskohteita markkinoidaan aggressiivisesti.
Uus Ilm

Uus Ilm (englannin kielessä The New World ; suomen kielessä: Uusi Maailma) oli 1909-1989 Yhdysvalloissa New Yorkissa ilmestynyt sosialistinen ja myöhemmin kommunistinen sanomalehti. Jo 1930-luvulla oli sanomalehdellä vähän tilaajija, enemmistö painosta jakatiin maksutta. Toisen maailmansodan aikana kannusti Uus Ilm Neuvostoliiton linjaa. Lehti heijasti elämää Virossa Neuvostoliiton näkökulmasta ja käsitteli marxismia ja Yhdysvaltojen virolaisista työväen ongelmia
Sanomalhdellä oli kymmenkuntaa toimittajia, mm. 1933-1938, 1940-1944 ja 1947-1989 Mihkel Nukk.
Lehden ilmestyminen loppuu vuonna 1989 Amerikan virolaisten kiinnostuksen puuttumisen ja Neovostoliiton avun pysähtymisen vuoksi.
Porin triviaalikoulu

Porin triviaalikoulu oli Porissa vuosina 1640–1698 ja 1722–1843 toiminut triviaalikoulu.
Pietari Brahe päätti koulun perustamisesta vuonna 1638, samassa yhteydessä triviaalikoulut perustettiin myös Turkuun ja Helsinkiin. Vuonna 1698 sattuneen kaupunkipalon jälkeen koulu siirrettiin väliaikaisesti Raumalle, jossa se toimi vuoteen 1722 asti.  Koulun toiminta triviaalikouluna päättyi vuoden 1843 koululakiuudistuksen myötä.
Porin triviaalikoulu sijaitsi koko toimintansa ajan samalla tontilla kuin sen nykyinen seuraaja Porin Lyseo. Triviaalikoulun viimeinen koulurakennus tuhoutui Porin palossa vuonna 1852.
Kunigatar Kristiinan vuoden 1649 koululain mukaan Porin triviaalikoulu oli muiden triviaalikoulujen tavoin kahdeksanvuotinen. Se koostui aluksi neljästä kaksivuotisesta luokasta. Vuonna 1693 kouluun lisättiin vielä viides kaksivuotinen luokka. Oppimäärästä kolme neljäsosaa oli varattu latinan ja kreikan kielille. Muita oppiaineita olivat matematiikka, tähtitiede ja fysiikka sekä yhteiskuntaoppi ja Ruotsin laki.
Koulun johtajana ja ylimpänä opettajana toimi rehtori, jolla oli apunaan konrehtori (vararehtori), kaksi kollegaa sekä apologista. Triviaalikoulun jälkeen oppilaat saattoivat jatkaa opintojaan yliopistoon valmentavassa kymnaasissa eli lukiossa, joka sijaitsi Turussa.
1900-luvun alussa löydettiin Porin lyseon kirjastosta käsin kopioidut Porin triviaalikoulun nuottikirjat. Vuodelta 1725 peräisin olevat vihot sisältävät 1600-luvun alkupuolelta peräisin olevaa Pohjois-Euroopan protestanttisten koulujen hengellistä musiikkia.
Käärmekaktus

Hoito-ohjeita

Käärmekaktus tarvitsee runsaasti valoa, vanhat versot sietävät jopa eteläikkunan auringonpaahdetta, mutta nuorille versoille eteläikkunan auringonvalo voi olla liikaa. Kesällä kasvin voi jopa siirtää ulos lämpimälle seinustalle, sateelta suojaten. Käärmekaktus viihtyy hyvin 25–30 asteen päivälämpötilassa. Lepokaudella, joka kestää syyskuusta maaliskuuhun, riittää 7–15 asteen lämpötila. Käärmekaktus tarvitsee kasvun aikana runsaasti vettä. Tasaisesta kosteudesta on hyötyä, mutta kaktusta ei ole viisasta kastella päivittäin. Lepokaudella tasainen mutta niukka kosteus on tarpeen. Voimakas kasvu edellyttää myös tasaista ja runsasta lannoitusta. Käärmekaktus tarvitsee ravinteikkaan ja kuohkean mullan. Nopeakasvuisuudesta johtuen kasvin multa on syytä vaihtaa vuosittain. Kasvi mahtunee vanhanakin 15 sentin ruukkuun. Kasvin monistus käy helposti pistokkaita juurruttamalla. Kaktuksesta leikataan noin 15 sentin mittaisia varrenpaloja, joiden annetaan kuivua muutaman päivän ennen istuttamista syvään ruukkuun. Käärmekaktus saa helposti tuholaisia. Yleisimmät tuholaiset ovat juurikirvat ja punkit jotka on syytä huomata ajoissa.
Informalismi

Informalismi (ransk. l’art informel ’ei-muodollinen taide, taide ilman muotoa’) on abstraktin taiteen suuntaus, joka syntyi 1950-luvulla Keski-Euroopassa ja yleistyi 1960-luvulla myös Suomessa. Informalismia on pidetty eurooppalaisena vastineena amerikkalaisten 1950-luvulla Euroopassakin ahkerasti esiintuomalle abstraktille ekspressionismille. Joissakin tietosanakirjoissa tasismi ja informalismi lasketaan samaksi asiaksi ja suuntausta kutsutaan joskus otsikolla lyyrinen abstraktio.
Informalismi näkyi maalauksissa ja veistoksissa. Teokset ovat pääasiassa abstrakteja, mutta myös figuratiivisia aiheita esiintyy.
Informalismi-sanan otti käyttöön ranskalainen kriitikko Michel Tapiére 1950-luvun alussa. Hänen organisoimansa näyttelyn ohella vuonna 1952 julkaistiin kirja, jonka otsikko oli Un Art Autre (suom. toinen taide). Suuntaus korosti taiteilijan spontaaneja emootioita, joiden viestinnän ajateltiin onnistuvan parhaiten siten, että taiteilija toteutti teoksensa pyyhkäisemällä suunnittelemattomia gestuureita eli eleitä.
Lyyrisyys, erilaisten pintarakenteiden korostaminen, sekatekniikoiden käyttö materiaalisissa maalauksissa sekä maalauksen ja reliefin vuoropuhelu ovat tyypillistä informalismia. Siveltimenvetojen spontaanisuus, maalin valutukset, erilaiset tahrat ja kalligrafiaa muistuttavat kirjoitukset kuuluvat suuntaukseen. Koska informalismi kiinnittää katsojan huomion teoksen pintaan, teoksen ja katsojan suhde on äärimmäisen intiimi. Odottamattomuuden ja outouden tunnelmia on pidetty informalismille tyypillisenä.
Keski-Euroopan johtavia informalisteja olivat Hans Hartung, Jean Fautrier, Georges Mathieu, Wols (Alfred Otto Wolfgang Schulze), Henri Michaux, Jean Dubuffet ja Antonio Tàpies.
Informalismi nousi kansainväliseen tietoisuuteen Venetsian biennaaleissa 1958 ja 1960. Osa Ranskan, Italian ja Espanjan johtavista informalisteista oli esillä Ars 61 -näyttelyssä Helsingissä, Turussa, Tampereella, Hämeenlinnassa ja Jyväskylässä vuonna 1961. Informalismi levisi sen jälkeen Suomeen, jossa sen edustajia olivat jossakin vaiheessa muun muassa Ahti Lavonen, Kimmo Kaivanto, Reidar Särestöniemi, Laila Pullinen, Esko Tirronen ja Jaakko Sievänen.
Informalismin vastakohdaksi syntyivät 1960-luvun alussa konstruktivistiset ja geometriset suuntaukset, kuten minimalismi, op-taide ja kineettinen taide sekä pop-taide.
Helsinki City Marathon

Helsinki City Marathon (HCM) on Suomen suosituin maraton. Tapahtuman järjestävät yhteistyössä Suomen Urheiluliitto ja omistajaseurat (Helsingin Kisa-Veikot, Viipurin Urheilijat ja Helsingin Poliisivoimailijat). Helsinki City Marathon on juostu vuodesta 1981 lähtien. Ensimmäisessä tapahtumassa oli mukana runsaat 1 500 juoksijaa. Ensimmäiset 37 kertaa Helsinki City Marathon järjestettiin elokuussa. Vuodesta 2018 lähtien tapahtuma siirtyi toukokuulle. Vuonna 2019 matkaan lähti noin 1 800 juoksijaa.

Reitti

Vuonna 2015 otettiin käyttöön uusi juoksureitti. Reitti alkaa Olympia­stadionin edestä Mäntymäen­tieltä, josta juostaan Urheilu­katua ja Mannerheimin­tietä Ruskeasuolle, sieltä Pikku-Huopa­lahden kautta Munkki­niemeen sekä edelleen Kuusi-, Lehti- ja Kaski­saaren kautta Lautta­saareen ja sieltä Ruoho­lahteen. Tämän jälkeen kierretään kanta­kaupungin eteläisiä rantoja myötäillen Eiran ja Kaivopuiston kautta Kauppa­torille saakka, josta palataan osittain samaa reittiä Ruoho­lahteen. Ruoholahdesta jatketaan Baanaa myöten Kansalaistorille ja sieltä Töölönlahden länsirantaa myöten Olympia­stadionille. Tämän jälkeen juostaan vielä toinen kierros muutoin samaa reittiä, mutta Ruoho­lahdesta ei poiketa rantoja myöten Kauppa­torille, vaan Lauttasaaren suunnalta Ruoholahteen saavuttua käännytään suoraan Baanalle ja sitä myöten Töölön­lahdelle. Juoksun maali on Olympia­stadionin remontin vuoksi sijainnut Töölön jalkapallostadionilla, nykyisellä Telia 5G Areenalla vuodesta 2016.
Vuoden 2019 Helsinki City marathonilla juostut tulokset ovat tilastoissa epävirallisina reitinmittaukseen liittyvien epäselvyyksien takia. 
Vanha reitti, joka oli käytössä vuoteen 2014 saakka, alkoi sekin Olympia­stadionin edestä. Reitti kiersi aluksi Töölön josta jatkettiin Munkk­iniemen rantaa myöten Kuusi­saareen ja sieltä Lehti­saaren kautta Keila­niemeen Espoon puolelle. Sen jälkeen reitti kulki Länsiväylän pohjoispuolella olevaa kevyen liikenteen reittiä Lautta­saareen, sieltä edelleen Ruoho­lahteen ja kantakaupungin eteläisiä rantoja myötäillen Eiran ja Kaivopuiston kautta Kauppa­torille ja Esplanadille. Tällöin matkaa oli kertynyt jo 25 kilometriä. Esplanadilta Stadionille palattiin suurelta osin samaa reittiä kuin sinne oli tultukin, mutta ei poikettu Espoon puolelle vaan oikaistiin Lautta­saaresta Kaski­saaren kautta Lehti­saareen. Paluu­matkalla ei myöskään kierretty Töölöä vaan Munkkiniemestä juostiin suoraan Olympiastadionille.
Helsingin maratonreitille merkittävän leiman antavat meri ja puistot. Lähes puolet reitistä kulkee seuraten Itämeren rantaviivaa.
Erkki Kukkonen

Erkki William Kukkonen (1903– 8. elokuuta 1961 Rovaniemi) oli suomalainen kenraaliluutnantti. Kukkonen osallistui vapaussotaan Rautalammin suojeluskunnassa ja Aunuksen retkikuntaan 1919.Sotakorkeakoulun johtajana hän toimi 1956–1957 ja Pääesikunnan huoltopäällikkönä 1957–1961, jolloin sai 1958 ylennyksen kenraaliluutnantiksi. Hän kuoli lento-onnettomuudessa Rovaniemen Perunkajärvellä puolustusvoimien de Havilland Canada Beaver -koneen pudotessa.
Juho Vesterlund

Johannes (Juho) Jeremias Vesterlund  (17. joulukuuta 1888 Ahlainen – 23. joulukuuta 1940 Ahlainen) oli suomalainen poliitikko ja pienviljelijä. Hän oli Suomen sosialistisesta työväenpuolueesta valittu kansanedustaja Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä vuosina 1922–1923.
Vesterlund toimi maatalous-, tukki-, uitto-, lastaus- ja purkaustöissä sekä pienviljelijänä Ahlaisissa. Hänet tuomittiin vankilaan poliittisista syistä 1923.
Kiitäjät (lintuheimo)

Ulkonäkö ja koko

Kiitäjät ovat pieniä tai keskikokoisia, muodoltaan virtaviivaisia lintuja. Niillä on pitkät, kaarevat ja terävät siivet ja ne ovat taitavia ja kestäviä lentämään. Ne ovat lyhytjalkaisia ja jalat sopivatkin vain erilaisilla pinnoilla roikkumiseen. Kiitäjillä molemmat sukupuolet ovat samannäköiset.

Elintavat

Kiitäjät elävät suurimman osan ajastaan ilmassa. Ne voivat nukkua ja paritella ilmassa. Kiitäjät pesivät rakennusten ja kallioiden koloissa. Ravinnokseen ne käyttävät hyönteisiä.
Lapakisto

Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,9 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Arrajoen valuma-alueella (14.16), jonka Iso-Kukkasen–Kärkjärven alueeseen (14.163) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,9 metriä mpy.
Liminganportti

Palvelut

Liikekeskuksessa on Motorest-liikennemyymälä ja huoltoasemapalvelut, noin tuhannen neliön kokoinen K-supermarket ja Ravintola Liminganportti. Kesäkuun 2009 alussa avattiin noin 150 neliön kokoinen Alkon myymälä. Vuonna 2012 avattiin Hesburger-ketjun ravintola.