Kirvu

Maantiede

Kirvun alueella oli runsaasti pieniä järviä ja jokia. Kirvun suurimmat järvet olivat kunnan länsirajalla sijainnut Mertjärvi, joka laskee vetensä Vuoksen päähaaraan, sekä kunnan etelärajalla sijainneet Helisevänjärvi ja siihen laskeva Juoksemajärvi. Juoksemajärveen päätyy kunnan halki luode–kaakko-suunnassa virrannut Helisevänjoki, joka tuo vedet muun muassa Kirvujärvestä, Torajärvestä, Äksjärvestä ja Suolijärvestä. Helisevänjärveen puolestaan laskee kunnan halki luode–kaakko-suunnassa virrannut Kuunjoki, joka tuo vedet muun muassa Kuunustaisesta, Korsjärvestä ja Alajärvestä. 
Kirvu tunnettiin maatalousoppilaitoksesta, Sairalan opistosta ja Kirvun luonnonparantolasta. Kirvussa oli myös pienimuotoista teollisuutta, kuten neljä huopatehdasta. Niistä vanhin oli Kirvun Huopatehdas Oy, jonka perusti Max Alftan Tietävälän kylään vuonna 1897. Tehdas siirtyi sitten W.
Dippelille ja vuonna 1926 Artturi Heleniukselle. Vuonna 1929 tehtaalla työskenteli parisataa ihmistä ja se tuotti 140 000 paria huopikkaita vuodessa. Yrityksen työntekijät perustivat 1930-luvun alussa Kirvuun kilpailevia huopatehtaita: Mikko Verta Tietävälään, Jaakko Puumala Inkilään, Juho ja Toivo Virolainen Virolaan ja Matti Hämäläinen Mertjärvelle.
Kunnan poikki etelästä koilliseen kulki rautatie reittiä Leinjärvi–Sairala–Inkilä–Ojajärvi.

Kylät

Ahola, Apula, Eijala, Haikola, Hannukkariikonen, Hauhiala, Ihaksela, Iiliälä, Inkilä, Jantula, Jänikselä, Karvala, Kauppila, Keskiselkä, Kirvu, Kohtamaa, Kuismala, Lahdenmaa, Lankila, Lietlahti, Läylölä, Maamäki, Matikkala, Merola, Mertjärvi, Meskala, Montola, Mömmölä, Nahkurila, Niukkala, Paavilanmäki, Paksujalka, Pirilänniemi, Riikola, Roinila, Rätykylä, Sairala, Sunikkariikonen, Tietävälä, Torajärvi, Vallittula, Vasikkala, Vehkapää, Veitsijoki, Virola, Vorniola.
Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 17 koulupiiriin.

Nykyään

Kirvun aiemman kirkon sijainti nykyisen Leningradin alueen Viipurin piirin kartalla
Kirvun pitäjäseuran julkaiseman, Tilastokeskuksen kokoaman yhteenvedon mukaan Suomessa asui vuoden 2018 lopussa 947 entisessä Kirvun pitäjässä syntynyttä. Kirvulaisten tyypillisimpiä asuinpaikkakuntia ovat nykyaikana Suomessa Orimattila, Kärkölä, Lahti, Helsinki, Mäntsälä, Imatra ja Hyvinkää. Ulkomaille muuttaneiden osuutta ei tässä yhteenvedossa kerrottu.
Entisen Kirvun kunnan alue on nykyään Venäjän federaation Leningradin alueen Viipurin piirin pohjoisosissa.  Venäjän paikallishallinnon kuntatasolla Kirvun länsiosa kuuluu Viipurin piirin Enson kaupunkikuntaan (Svetogorsk) ja pääosa Kirvusta Viipurin piirin Antrean kaupunkikuntaan (Kamennogorsk).
Sairalan venäjänkielinen nimi on nykyään Borodinskoje (selo) ja Sairalan entisen evankelisen opiston (1938) päärakennuksessa toimi Torajärven rannalla 120-paikkainen hotelli. Nykyisin opisto on erittäin huonossa kunnossa eikä siellä voi yöpyä (2014).
Kirvun kirkko tuhoutui vuonna 1978. Kirkon perustusten äärellä on muistoristi ja -laatta sekä lähellä Kirvun kirkkomaan ja kirkonkukon 1600-luvulta alkavasta historiasta muistuttava opastaulu. Kirkkomaan sankarihautojen patsas (torsona) ja vanha hautausmaa ovat paikallaan. Kirkkomaan alue on suojeltu.
Kirvun kautta kulkee aiemman radan paikalla Venäjän rautateiden luoteisesta rataverkosta vastaavan Lokakuun rautatiet -tytäryhtiön sivurata. Rautatiekartan mukaan radan asemiа ovat  Borodinskoje (Бородинское), Inkilä (Зайцево) ja Ojajarvi (Oяярви). Maantiekartalle merkittyjä radan muita radan asemia tai seisakkeita ovat entisen Kirvun alueella Krasnyi Sokol (Красный Сокол, ent. Leinjärven asema) ja Hakolahti (Хаколахти). Radan henkilöliikennettä ajetaan lähinnä Viipurin ja Hiitolan välisin paikallisjunavuoroin.
Kirvun perintöä ylläpitää muun muassa Kirvun Pitäjäseura, Kirvu-Säätiö ja Mäntsälän keskustassa sijaitsevat Kirvu-museo ja Kirvun Kotiseutuarkisto.
Formulakuljettaja Kimi Räikkösen suku on kotoisin Kirvun Mertjärven kylästä.
Kirvu sijaitsee Venäjän rajavyöhykealueella. Ulkomaalaisten liikkuminen ja oleskelu alueella ilman kirjallista rajavyöhyukelupaa on kielletty.