Eukleides

Elämäkerta

Eukleideesta on säilynyt äärimmäisen niukasti elämäkertatietoa. Osasyynä tähän on se, ettei Eukleides kirjannut teoksiinsa esipuheita, joihin muilla kreikkalaisilla oli tapana sisällyttää tietoa itsestään. Prokloksen tietojen mukaan hän eli Ptolemaios I:n hallintokaudella ja Platonin oppilaiden jälkeen, kuitenkin ennen Arkhimedeen syntymää. Sydänkeskiajalla eläneen arabioppineen al-Qiftin mukaan Eukleideen isoisä oli Zenarkhos, ja että Eukleides oli Naukrateen poika. Samaten hän kertoo Eukleideen syntyneen Tyroksesta ja asettuneen Damaskokseen. Tuotantonsa perusteella voidaan olettaa hänen opiskelleen nuoruudessaan Ateenassa Platonin Akatemiassa. Akatemia oli ainoa paikka Välimeren seudulla, jossa oli edes periaatteessa mahdollista päästä käsiksi siihen matemaattiseen tietoon, jonka Eukleides oli saanut. On arveltu Eukleideen olleen platonilainen kreikkalaisista filosofian koulukunnista. Sotien aiheuttama poliittinen sekasorto kaupungissa teki tieteeseen syventymisen mahdottomaksi. Työrauhaa Eukleides lähti hakemaan Aleksandriasta.
Eukleideen elämään Aleksandriassa liittyy muutamia anekdootteja. Hän eli aikaa, jolloin Aleksanteri Suuri oli kuollut ja hänen valloittamansa laaja valtakunta hajotettiin osiin. Egyptin oli saanut Ptolemaios-hallitsijasuvun ensimmäinen edustaja Ptolemaios I Soter. Kuninkaan kerrotaan kysyneen Eukleideelta, olisiko mitään nopeampaa keinoa oppia geometriaa kuin tämän laatima teos Alkeet. Eukleides vastasi kuninkaalle, ettei geometriaan ole olemassa kuningastietä. Stobaioksen mukaan eräs Eukleideen oppilaista kysyi häneltä opittuaan ensimmäisen geometrian lauseen: ”Mitä minä näistä hyödyn?” Eukleides ei pitänyt oppilaansa näkemyksestä tuomita sivistys sen perusteella kuinka se häntä rahallisesti hyödyttää. Hän käski paikalle orjansa ja sanoi hänelle: ”Anna hänelle [oppilaalle] yksi oboli [kolikko], hänellä kun näyttää olevan tarve rikastua oppimallaan.” Tarinat kirjattiin tekstiksi vasta 800 vuotta myöhemmin, joten niillä ei välttämättä ole mitään todellisuuspohjaa, mutta kenties kertovat Eukleideen luonteesta.
Eukleideen arvellaan toimineen vuoden 300 eaa. aikoihin perustetussa Museionin temppelissä, jonka osana oli kuulu Aleksandrian kirjasto. Mitään suoraa todistetta tästä ei ole olemassa, mutta ottaen huomioon Eukleideen oppineisuuden olisi outoa ellei hän olisi ollut missään tekemisissä kaupungin intellektuaalisessa keskuksessa. Huomioiden myös hänen matematiikan ulkopuoliset tuotoksensa (tähtitiede, musiikki ja fysiikka) tarvitsi Eukleides mittausvälineitä ja apulaisia tutkimuksiinsa, joita hän saattoi saada Museionissa. Töissään hän ei kuitenkaan valota asiaa lainkaan. 
Keskiajalla Eukleides sekoitettiin häntä aiemmin eläneeseen Eukleides Megaralaiseen. Heidät sekoitettiin ajoittain myös jo antiikissa. Alkeet laitettiin pitkään Megaralaisen nimiin. Nimenä Eukleides oli antiikissa suhteellisen suosittu ja se merkitsee maineikasta tai hyvin tunnettua (eu- ”hyvä” + kleos ”maine”). Arabit kutsuivat Eukleidesta ”avaimeksi mittaamiseen”, jonka he äänsivät jotakuinkin ”Uklides” tai ”Ikludes”, josta englanninkieleen vakiintuneen nimen ”Euclid” katsotaan olevan peräisin.

Muut teokset

Keskiajalla antiikin teoksia käännettiin aktiivisesti kreikasta arabiaksi, myös Eukleideen teoksia käännettiin. Tästä huolimatta kaikki teokset eivät ole säästyneet. Eukleideen tuotannosta on säilynyt teos Data, jonka käsittelemät kysymykset liittyvät siihen, mitä kuvioiden osista on mahdollista päätellä silloin, kun on olemassa tieto joidenkin muiden osien suuruudesta, ja Kuvioiden jakamisesta, joka käsittelee mahdollisuuksia jakaa annettu kuvio tietyin pinta-aloja koskevin ehdoin määrätynlaisiksi osiksi. Jälkimmäinen teos on säilynyt vain arabiankielisenä käännöksenä. Myös perspektiiviä käsittelevä Optiikka (Optika) ja tähtitieteen alkeita esittelevä Fenonema ovat jossain määrin säilyneet. 300-luvulla eläneen Pappoksen kommentaarien perusteella on pyritty rekonstruoimaan Porismit-niminen teos ja 400-luvulla kirjoittanut Proklos mainitsee Euklideen kirjoittaneen teokset myös kartioleikkauksista (Konika) ja musiikista (Katatomē kanonos, ’Sävelasteikon jako’ ja Johdatus harmoniaan). Näiden ohella Eukleideen tuotantoon tiedetään kuuluneen Pseudaria (”Harhapäätelmiä”), jonka tarkoituksena oli auttaa geometrian opiskelijoita välttämään yleisimpiä virheitä.
Katoptrika teoksessa Eukleides käsittelee peilejä ja valon heijastumista matematiikan kannalta. Erityisesti se käsittelee tasopeilien ja koveran peilin muodostamia kuvia. Teoksen kirjoittajaksi on ehdotettu myös Theon Aleksandrialaista.