google/wiki40b huggingface dataset:
Aristokratia antiikin Kreikassa

Historia

Herooisena aikana kreikkalaiset yhteiskunnat olivat käytännössä aina monarkioita (basileia). Aristokratia kehittyi monarkiasta kuninkaan (basileus) vallan asteittain vähetessä. Kreikkalaiset kuninkaat olivat alun perinkin ylimystön johtajina vain jonkin verran muita vertaisiaan korkeammassa asemassa. Lopulta kuninkaalliset suvut menettivät etuoikeutensa. Valta alkoi kulkea enemmän käsi kädessä sotataitojen ja sotilaallisen menestyksen kanssa, ja tämä asema alkoi periytyä tietyillä suvuilla.
Aristokraattinen hallintomalli kehittyi tämän vuoksi ennen kaikkea alueilla, jotka joku kreikkalainen tulokasheimo valloitti itselleen. Tällaisia olivat doorilaisten doorilaisvalloituksessa saama alue Peloponnesoksella, sekä boiotialaisten valtaama Boiotia ja thessalialaisten valtaama Thessalia. Näillä alueilla poliittinen valta oli kokonaan valloittajilla, vaikka alueella saattoi asua myös alkuperäisväestöä, joko vapaata väestöä (esim. perioikit Lakoniassa) tai orjuutettua väestöä (esim. helootit samoin Lakoniassa).
Näin muodostuneita aristokraattisia kansanryhmiä olivat muun muassa Attikan eupatridit (Eupatridai) ja Syrakusan ja monien doorilaisten valtioiden gamoroit (Gamoroi/Geomoroi). Koska ylhäisö erottui muusta kansasta hevosillaan ja muodosti ratsuväen, koska ainoastaan heillä oli tähän varaa, aristokraattinen luokka tunnettiin usein myös jollakin hevosiin viittaavalla nimellä, kuten Hippotai, Hippeis tai Hippobotai.
Aristokratian valta alkoi vähetä useissa kaupungeissa hopliittitaktiikan kehityttyä. Sen ansiosta laajemmat ja vähävaraisemmat kansanryhmät (joskaan eivät vielä köyhät) pystyivät toimimaan sotilaina, jotka yhdessä hopliittiarmeijana muodostivat usein ratsuväkeäkin vahvemman joukon. Aristokratian valtakausi päättyi poliksissa noin 700-luvulla eaa.

Kreikkalaisen aristokratian luonne

Aristokratiassa valta oli etuoikeutella luokalla. Sen ohella oli yleensä olemassa vapaiden kansalaisten luokka, jolla oli kyllä kansalaisoikeudet, mutta ei poliittista valtaa tai ainakaan pääsyä valtion korkeimpiin virkoihin. Etuoikeutetun luokan asema perustui syntyperään, ei pelkästään varallisuuteen. Aristokratiaan kuuluivat tietyt suvut tai klaanit. Aristokratia hallitsi pitämällä hallussaan bulea tai gerusiaa eli kaupungin neuvostoa sekä virkatehtäviä, kuten esimerkiksi arkontin virkaa Ateenassa.
Kreikkalaisissa valtioteorioissa valtiomuotoa voitiin kutsua aristokratiaksi, jos valtaapitävä luokka pyrki koko yhteiskunnan hyvään. Jos etuoikeutetun luokan asema perustui pelkästään varallisuuteen ja se pyrki lähinnä ajamaan omaa etua, puhutaan oligarkiasta, jota filosofit pitivät aristokratian turmeltumana. ”Koko yhteiskunnan hyvä” piti antiikin aikaisessa käsityksessä kuitenkin sisällään vain kansalaiset, ei orjia.
Aristokratiassa valtaa pitäneeseen luokkaan liitettiin hyvä syntyperä, maanomistus ja vauraus, sotilaalliset taidot ja korkeampi koulutus. Antiikin Kreikassa termi aristokratia ei kuitenkaan koskaan viitannut tiettyyn yhteiskuntaluokkaan niin kuin uuden ajan Euroopassa, vaan pelkästään valtiomuotoon.
Oulun juhlaviikot

Oulun juhlaviikot on seitsemän korkeatasoisen ja vakiintuneen festivaalin kokonaisuus, jota vietetään elokuussa Oulun seudulla. Oulun juhlaviikkoihin kuuluu Elojazz, sanataidefestivaali Oulun Muusajuhlat, kamarimusiikkifestivaali Oulunsalo Soi, Oulun Taiteiden Yö, Koiteli elää, Oulun musiikkivideofestivaalit ja Ilmakitaransoiton MM-kisat. Lisäksi Oulun juhlaviikkoihin kuuluu muita tapahtumia Ekstrat-, Oulun juhlaviikot esittää -sarjoissa sekä Makrokonsertit ja Nuotin vieressä on tilaa -kuorotapahtuma. Ensimmäiset Oulun juhlaviikot on järjestetty vuonna 2011. 
Elokuun aikana noin 200 tapahtumassa käy yli 60 000 kävijää.
Oulun juhlaviikkoja koordinoi Oulun kulttuuritapahtumayhdistys ry. Yhdistys toimii myös seudullisen tapahtumaverkoston kehittäjänä ja tapahtumatuotannon sateenvarjona kooten elokuun kulttuuritapahtumat Oulun omiksi juhlaviikoiksi. Yhdistyksen tarkoituksena on edistää kulttuurin ja taiteen saavutettavuutta Oulun seudulla sekä vahvistaa alueen kulttuuritoimijoiden toimintaedellytyksiä.
Nordenskiöld

Nordenskiöld (myös Nordenskjöld, Nordensköld tai von Nordenskjöld) on suomalaistaustainen ja Ruotsiin siirtynyt aatelissuku, jossa on ollut useita tiedemiehiä ja tutkimusmatkailijoita.
Suvun varhaisin tunnettu kantaisä on 1600-luvulla uplantilaisen Tierpin pitäjän Nordanåkerin torpassa asunut korpraali Erik Matsinpoika. Hänen poikansa Johan Erik Norberg tuli Ruotsista Suomeen vuonna 1692 alkuaan vapaaherra Fabian Wreden tilanhoitajaksi. Norberg osti useita kartanoita, muun muassa vuonna 1709 Mäntsälästä Frugårdin tilan (aiemmin Nummisten tila), joka säilyi suvun omistuksessa vuoteen 1912 asti (se jaettiin 1700-luvun lopulla Alikartanon ja Ylikartanon tiloiksi). Johan Norbergin pojat Carl Fredrik ja Anders Johan käyttivät sukunimestään muotoa Nordenberg, kunnes heidät aateloitiin vuonna 1751 nimellä Nordenskiöld. Suku jatkui lopulta vain Carl Fredrik Nordenskiöldin jälkeläisistä.
1800-luvulla kolme suvun jäsentä korotettiin Ruotsissa vapaaherroiksi. Carl Fredrik Nordenskiöldin nuorin poika Carl Fredrik nuorempi siirtyi Saksaan, jossa hänen poikansa otettiin vuonna 1893 Preussin aateliin nimellä von Nordenskjöld. Suvun nimestä käytetään eri sukuhaaroissa ainakin neljää eri kirjoitusasua, joista yhden ruotsalaisen vapaaherrasuvun käyttämä muoto Nordenskjöld on nykyään yleisin. Ruotsin ritarihuoneella suvun alkuperäinen numero oli 1912, Suomessa 127. Suomessa suku sammui vuonna 1937.
Heki Danjō Masatsugu

Heki Danjō Masatsugu (s. 1443 Yamato, Japani – k. 1502) oli legendaarinen soturi, jonka katsotaan luoneen perustan japanilaiselle jalkaväensotilaiden jousiammunnalle. Heki Danjōn opeista syntyi yksi merkittävimmistä kyūdō-koulukunnista, hänen nimeään kantava Heki-ryū. Heki-ryūn myöhemmistä haaroista useita harjoitellaan edelleen aktiivisesti.
Heki Danjō eli sotaisana aikana jolloin pidettiin kunniakkaana tulla yhdistetyksi kuuluisiin sotureihin. Tästä syystä kaikkien Heki Danjōn nimeä kantavien tyylisuuntien yhteydestä historialliseen henkilöön ei ole täyttä varmuutta, mutta tiedetään että Heki Danjō opetti Yoshida Shigekataa, joka kirjasi opit kirjakääröön (Mokuroku) joka on edelleen tärkeä osa Heki-koulukunnan opetusta.
Heki-ryūn Insai-tyylisuunnan perustaja Yoshida Genpachirou Shigeujin kirjoitti Heki Danjōsta jumalallisena sodanjumala Hachimanin ilmentymänä. Historia kuitenkin kertoo hänen elämästään vain vähän. Heki Danjō syntyi Yamatossa, nousi jousiampujana kuuluisuuteen Uchinon taistelussa, opetti kyūjutsua ja lopulta ryhtyi hieman ennen kuolemaansa munkiksi Koya-vuorelle.
Jurmo

Historia

Nimen Jurmo on arveltu tulevan suomenkielisestä nimestä Juurimaa. Jurmon varhainen maininta löytyy 1200-luvulta peräisin olevasta tanskalaisesta itineraariosta, jossa kuvataan purjehdusreittiä Tanskasta Rääveliin eli Tallinnaan.
Nykyisin enimmäkseen puuton Jurmo lienee aikoinaan ollut metsän peitossa. Kylän läheisyydessä on 1930-luvulla istutettu mäntymetsä ja etelärannalla merellinen tervaleppälehto, jossa kataja muodostaa läpipääsemättömiä tiheikköjä. Tarinan mukaan Jurmon metsä poltettiin asuimistoineen Kustaa Vaasan käskystä, koska lukuisat haaksirikot saaren läheisyydessä aiheuttivat huolta. Perimätiedon mukaan Staffasgåbbenin ja Lillstugåbbenin luona oli luola tai kivistä tehty koju, jossa muutaman saarelaisen onnistui säilyä tuholta. Tämä polttotarina selittäisi myös Jurmon karuuden ja mullan puutteen.
Ensimmäisen maailmansodan aikana Venäjän Venäjän Itämeren laivastolla oli Jurmon lentotukikohta lentoveneille.
Saaren itäpäässä kasvanut Jurmon mänty toimi pitkään maamerkkinä merenkulkijoille. Tarinan mukaan mänty oli ainoa puu, joka jäi jäljelle Kustaa Vaasan määräämästä täystuhosta, mutta 2003 suoritetut kairaukset määrittivät sen iäksi noin 180 vuotta. Mänty kuoli Pyryn päivän myrskyssä 2001 päähaaran katkeamiseen.
Jurmossa on asuttu jo keskiajalta lähtien. Korppoon seurakunnan kirkonkirjoissa jurmolaisia esiintyy vuodesta 1693 lähtien eli vanhimmissa säilyneissä kirjoissa. Jurmossa on oma merimieskirkko eli kappeli. Tiedetään, että kappelissa riippuvan votiivilaivan on veistänyt 1700-luvulla saarelle jäänyt merimies. Nykyisessä muodossaan kappeli on ollut vuodesta 1846 lähtien, mutta osa kappelin kalustoa kuten saarnatuoli on myöhempää perua. Vanhoja esineitä ovat myös Pyhää Annaa esittävä puuveistos sekä postilla, jonka kirjanpainaja Peter Hansson on painanut Turussa vuonna 1661.
Jurmolaiset saivat elantonsa kalastuksesta 1970-luvulle asti, mutta nykyisin pääosa tuloista saadaan matkailusta. Saarella onkin kuuluisa noin 80 venepaikan vierasvenesatama ja kesäkahvila/kioski. Yhteysalus M/S Eivor liikennöi saareen säännöllisesti Nauvon Pärnäisistä.
Museovirasto on määritellyt Jurmon kylän valtakunnallisesti merkittäväksi valtakunnalliseksi kulttuuriympäristöksi osana Länsi-Turunmaan ulkosaariston kyläasautusta.
Jurmossa toimitettiin Suomen viimeinen isojako vasta vuonna 1989.
Rautatiemania

Rautatiemania oli spekulatiivisten sijoittajien äkillinen innostus rautateiden rakentamiseen 1840-luvun Britanniassa. Tapahtumat noudattivat vastaavista talouskuplista tuttua kaavaa. Kun rautatieyhtiöiden osakkeiden arvo epärealististen tuotto-odotusten siivittämänä nousi, yhä useampi sijoittaja oli valmis panostamaan niihin entistä enemmän rahaa. Lopulta seurauksena oli väistämätön romahdus. Rautatiemania saavutti huippunsa vuonna 1846, jolloin perustetut rautatieyhtiöt suunnittelivat yhteensä jopa 15 300:n uuden ratakilometrin rakentamista Britanniaan. Noin kolmannes suunnitelmista jäi toteuttamatta johtuen joko rautatieyhtiön kaatumisesta huonoon taloudenpitoon, suurempien rautatieyhtiöiden ostettua pienemmän kilpailijan pois tai että kyseessä oli pelkkä rahankeräämiseen tarkoitettu huijaus.
Maailman ensimmäinen moderni rautatie avattiin Liverpoolin ja Manchesterin välille vuonna 1830 ja se osoittautui taloudelliseksi menestykseksi. 1840-luvun alussa talous kehittyi Britanniassa suotuisasti ja teollisuustuotanto kasvoi. Englannin pankki laski sijoittajien aiemmin suosimien obligaatioiden korkotasoa, saaden sijoittajat etsimään uusia paremmin tuottavia kohteita. Koska sijoittajat panostivat vakaina sijoituksina pidettyihin tuottoisten rautatieyhtiöiden osakkeisiin, niiden hinta nousi. Britanniassa teollinen vallankumous oli luonut vauraan keskiluokan, jolla oli mahdollisuuksia ja halua sijoittaa. Rautatieyhtiöiden osakkeisiin sijoittaminen koettiin varmana keinona moninkertaistaa pääoma. Rautatieyhtiöiden äkisti nousseet osakekurssit innostivat entistä laajempaa joukkoa sijoittamaan entistä enemmän rahaa. Muiden vastaavien talouskuplien tapaan, itseään ruokkiva rautatiemania perustui katteettomiin tuotto-odotuksiin, jolloin romahdus oli ennen pitkää väistämättä edessä. Kymmenien rautatieyhtiöiden aloitettua toimintansa ne tuottivat jatkuvia tappiota. Tällöin sijoittajat saivat karvaasti huomata etteivät kaikki rautatiet suinkaan olleet tuottoisia eikä rautatien rakentaminen niin yksinkertaista kuin heille oli luvattu.
Vuonna 1845 Englannin pankin nostaessa korkotasoa, sijoitusvirrat suuntautuivat jälleen obligaatioihin, pois rautatietoiminnasta. Aluksi rautatieosakkeiden arvonnousu taittui, kunnes niiden arvo alkoi kiihtyvällä vauhdilla pudota. Kun romahdus tapahtui, kaupankäynti päättyi kuvaannollisesti kuin seinään. Tämä jätti lukuisat rautatieyhtiöt kokonaan vaille rahoitusta ja vielä useammat sijoittajat puille paljaille osakkeiden muututtua arvottomiksi.
Monien rautatieyhtiöiden romahtamisesta huolimatta niiden rakentamat rautatieverkostot jäivät jäljelle. Suuremmat romahdukselta välttyneet rautatieyhtiöt ostivat kaatuneita rataosuuksia tarjoamalla niistä huomattavasti reaaliarvoa alhaisempia summia, vaihtoehtona sille että niihin sijoittaneet olisivat menettäneet kokonaan rahansa.
Fredrik Hyöky

Fredrik (Fedi) Kristoffer Hyöky, vuoteen 1904 Tevalin (12. huhtikuuta 1877 Sysmä – 8. lokakuuta 1952 Kajaani) oli juristi ja Kajaanin pormestari. 
Hyökyn  äiti oli sepäntytär Amanda Matilda Tevalin. Hyöky tuli ylioppilaaksi Jyväskylän Lyseosta 1914 ja suoritti oikeustutkinnon 1898 ja ylemmän hallintotutkinnon 1900. Varatuomarin arvon hän sai 1901. Kajaanin pormestari Hyöky oli 1902–1943. Hänen puolisonsa vuodesta 1904 oli Johanna Maria Lundstedt. Suomen ensimmäinen naispuolinen hovioikeuden presidentti Ritva Hyöky oli heidän tyttärensä. Hyöky toimi myös Kajaanin varavankilan johtajana ja Kainuun rajavartioston erikoissotaoikeuden sotatuomarina, oli Kainuun kansanopiston perustajia ja pitkäaikainen johtokunnan jäsen sekä Kajaanin kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsen Kansallisen Kokoomuksen ryhmässä.
Kiikartorni

Kiikartorni on Raumalla Fåfängan niemessä sijaitseva, vuonna 1992 valmistunut näkötorni. Se on 18,6 metriä korkea.

Historia

Alkuperäinen Kiikartorni rakennettiin vuonna 1892 Rauman sataman tuntumassa sijaitsevalle Lonsin kalliolle. Se oli tähystys- ja merkinantotorni, josta seurattiin satamaan saapuvia laivoja. Kun tähystäjät huomasivat laivan olevan tulossa, he nostivat tornin huipulle merkkipalloja. Pallot kertoivat kaupungissa olleille ajureille, laivanpurkajille ja muille vastaanottajille laivan saapumisesta. Kiikartornia käytettiin myös myrskyvaroituksen antamiseen kaupunkilaisille. Myrskyn lähestyessä tornin huipulle nostettiin kartion muotoisia merkkejä. Säähavaintoja tornista tehtiin 1940-luvulle saakka. Kiikartorni menetti merkityksensä, kun sähköiset viestintävälineet tulivat käyttöön, ja Lonsissa sijainnut torni purettiin lopulta vuonna 1956.

Uuden tornin rakentaminen

Ajatus uudesta Kiikartornista syntyi 1990-luvun alussa. Sellainen päättivät rakentaa Rauman merimuseoyhdistys ja paikalliset lahjoittajat pari kilometriä pohjoisemmaksi Syväraumanlahden rantakallioille Fåfängan niemeen. Uusi torni avatiin yleisölle kesäkuussa 1992, kun vanhan Kiikartornin rakentamisesta oli kulunut tasan sata vuotta.
Kaisa Neimala

Kaisa Neimala on suomalainen äidinkielen ja kirjallisuuden opettaja, kirjallisuuskriitikko sekä kirjailija. Hän on kirjoittanut kirja-arvosteluja sekä kolumneja muun muassa Suomen Kuvalehteen, Parnassoon ja Etelä-Saimaahan.
Neimala on asunut suurimman osan elämästään Imatralla. Opetustyöstä hän jäi eläkkeelle vuonna 1998 Vuoksenniskan yhteiskoulusta.
Neimala on kirjoittanut Jarmo Papinniemen kanssa teokset Lukukirja – Kirja kirjoista (2008) ja Aloittamisen taito (2011).
Arto Miettinen

Arto Ilmari Miettinen on rikollisjärjestö Batsin johtaja, joka tuomittiin Vantaan käräjäoikeudessa törkeästä huumausainerikoksesta 8 vuoden ja 6 kuukauden vankeuteen vuonna 2004. Miettinen on syyllistynyt aiemmin murhaan. Hän on Ruotsin kansalainen.
Marxdorfinsusikoira

Luonne ja käyttäytyminen

Useimmiten susiperimä näkyy kaikissa susikoirissa, erityisesti yleisen arkuutensa ja haluna paeta tai reagoida aggressiivisesti oudoissa tilanteissa. Marxdorfinsusikoirien tulisi tässä mielessä olla poikkeuksia, mutta ne tulee silti sosiaalistaa hyvin varhaisesta iästä lähtien ja kasvattaa perheen keskellä. Sopivasti rajoja ja rakkautta koulutuksessa yhdistäen se on hyvin sosiaalinen ja itsevarma.
Se ei kuitenkaan ole aloittelijan rotu, koska se tarvitsee omistajakseen kokeneen koiraihmisen joka paitsi on perillä susien ja koirien käytöksestä, osaa ottaa huomioon monia eri asioita pennun kasvattamisessa ja omaa paljon aikaa, myös on kiinnostunut tarjoamaan koiralle sen vaatimaa runsasta liikuntaa. Marxdorfinsusikoira on voimakas ja energinen rotu, jonka tulee saada purkaa energiansa pitkillä lenkeillä, liikunnallisten koiraharrastusten parissa, pyöräilylenkeillä tai ihmisten ja muiden koirien kanssa leikkien.
Nuoret koirat ovat yleensä erittäin vilkkaita ja ne voi saada tottelemaan hyvin helposti käyttämällä koulutuksessa hyväksi kyseiseen ikään liittyvää uteliaisuutta ja oppimishalua. Ne ovat kuitenkin samassa iässä myös erittäin laumasidonnaisia: ne eivät tyypillisten susikoirien tapaan halua joutua eroon omistajistaan ja mikäli asiaan ei kiinnitetä koulutuksessa erityistä huomiota, seurauksena voi olla eroahdistus tai tavaroiden rikkominen yksin jäädessä.
Koska marxdorfinsusikoira tulee sukukypsäksi vasta 3-vuotiaana, sitä edeltävät eri vaiheet kestävät pidempään kuin joillain muilla roduilla. Perusteellinen koulutus on tärkeää, jotta se ei yrittäisi jatkuvasti pyrkiä lauman johtajaksi. Erityisesti urokset voivat yrittää haastaa perheen miespuoleiset jäsenet manipuloivalla ja ovelalla käytöksellään.
Rodulle on myös ominaista tietynasteinen itsenäisyys. Omistajan ei koskaan tule rajoittaa, tukahduttaa, nuhdella tai kohdella sitä kovakouraisesti. Lempeä, mutta samalla johdonmukainen koulutus edesauttaa sitä kehittymään tasapainoiseksi koiraksi. Susikoira joka tunnistaa omistajassaan rauhallisen ja päättäväisen, mutta samalla turvallisuuden tunteen tuovan laumanjohtajan, tekee mitä tahansa tämän puolesta, koska tämä on kykenevä tarjoamaan sille huolenpitoa, suojelusta ja opastusta.
Susikoirat ovat hyvin älykkäitä, niiden aistit ovat tarkemmat ja niiden reagointikyky on nopeampi kuin keskivertokoiran. Ne voivat yrittää torjua asiat jotka ne kokevat epämiellyttäviksi tai hyödyttömiksi monin erilaisin keinoin.
Marxdorfinsusikoira ei hauku juuri koskaan, koska sillä on useita muitakin keinoja ilmaista itseään ja haukkuminen on joissain tilanteissa jopa epäluonnollista sille. Monet susikoirat ulvovat kuuluvasti, mikäli omistaja lähtee talosta ja se samalla kokee laumanjäsenten joutuneen erilleen toisistaan. Epätavallisen korkea älykkyys, vahvasti esille tuleva ruumiinkieli ja uskollinen luonne tekee rodusta erityislaatuisen lemmikin.
Anja Lanér

Anja Mariann Lanér (s. 13. marraskuuta 1945 Helsinki) on helsinkiläinen taideaineiden opettaja ja kirjailija.
Lanér on valmistunut ylioppilaaksi Tehtaanpuiston yhteiskoulusta 1966. Hän suoritti Yleisradion toimittajakurssit radio- ja TV-linjalla 1967–1969 ja opiskeli Helsingin yliopiston piirustuslaitoksella 1966–1968. HuK- tutkinnon Lanér suoritti Helsingin yliopistossa 1972 (teatteritiede, taidehistoria sekä tiedotusoppi sivuaineena Tampereen yliopistossa). Anja Lanér toimi Yleisradion freelance-toimittajana 1968–1972, kansanopisto- ja kansankorkeakouluopettajana Nurmeksessa, Joutsenossa ja Sipoossa 1972–1985. Vuosina 1985–2003 hän toimi Kuntokallio-Säätiön ylläpitämän Vanhustyön koulutus- ja tutkimuskeskuksen (vuodesta 2002 Ikäinstituutti) koulutussuunnitelijana ja tiedottajana. Oman toimensa ohella radiotoimittajana Lanér on tehnyt viikoittain radio-ohjelmaa "Kuntokalliokanava" Helsingin Lähiradiossa 1990–2003 ja vuodesta 2003 "Kulttuuri A&T" KSL-Radiossa Lähiradiossa, vuodesta 2010 Radio Moreenissa Tampereella. Vuosina 2003–2010 Lanér on toiminut vapaana kirjoittajana ja luennoitsijana ja vuodesta 2011 lähtien Kulttuuri A&T Oy:n varatoimitusjohtajana. 
Kuntokallio-Opiston taideaineiden opettajana Anja Lanér suunnitteli ja toteutti yhdessä taiteilija Kylli Kosken kanssa yli 30 kuvataidekurssia. Näiden kurssien myötä syntyi Kosken ja Lanérin kirjallinen yhteistyö, jonka tuloksena on julkaistu muun muassa Kylli Kosken elämäkerta sekä sarja radiohaastatteluja Kuntokallio-kanavalle ja KSL-Radioon.
Anja Lanér toimi vuonna 1998 perustetun Kylli Koski -seuran ensimmäisenä puheenjohtajana.
SDTV

Standard-Definition Television, lyh. SDTV (vakiopiirto eli standardipiirto), tarkoittaa television kuvan siirto- ja esitystekniikkaa, joka käyttää PAL-, NTSC- ja SECAM-tekniikan kuvatarkkuutta mutta ei pysty esittämään HDTV:tä eli teräväpiirtosignaalia. Käsite tarkoittaa digitaalisen television lähetyksiä, joiden resoluutio on sama kuin analogisissa TV-lähetyksissä.

SDTV Suomessa

Suomessa olevat maanpäälliset digitaaliset lähetykset käyttävät toistaiseksi SDTV-tekniikkaa. Digita vastaa kuvan lähettämisestä maanpäällisesti DVB-T:nä. Kuvasignaali vastaanotetaan vastaanottajan digitaalisovittimessa ja muunnetaan PAL-standardin kuvaksi, joka siirretään yleensä scart-johdon kautta televisioon. Vaikka televisiovastaanotin tukisikin HDTV:tä, näkyy lähetys SDTV:n tarkkuudella vastaanottajan televisiossa. Lähetyksen kuvasuhde on yleensä 4:3, mutta sama kuva voidaan myös TV:n näytöllä skaalata 16:9-kuvasuhteeseen, jos lähetys käyttää 16:9-kuvasuhdetta. Euroopassa digitaalinen SDTV käyttää DVB-standardia.

SDTV:n ominaisuuksia

Digitaalinen lähete on melko uusi, alle vuosikymmenen vanha formaatti. Digi-SDTV:n kuvanlaatu saattaa olla DVD:n kuvanlaatua hieman heikompi. Kuvan pakkausmenetelmä on sama, mutta DVD:llä kuvan bittivirta voi olla 9,8 Mbit/s, kun taas SDTV-multipleksissä sen bittivirta on asetettu vaihtelevasti 2–6 Mbit/s. Kummatkin käyttävät MPEG-2-pakkausalgoritmia.
SDTV:n (vakiopiirron) ja HDTV:n (teräväpiirron) erona on se, että SDTV:n kuvan resoluutio on pienempi, ja siksi se vie vähemmän tilaa. Digitaalisen signaalin pakkauksen ansiosta lähetysasemat voivat lähettää useaa SDTV-ohjelmaa samanaikaisesti yhden HDTV-ohjelman sijaan. Tulevaisuudessa voidaan sisältöä mahdollisesti jakaa tietoverkkojen avulla; silloin ryhmälähetyksen avulla käyttäjille voidaan tarjota heidän haluamaansa sisältöä tilauksesta.
Josué Martínez

Seurajoukkueura

Martínez on Costa Rican suurseuroihin lukeutuvan sanjosélaisen Deportivo Saprissan kasvatti. Hän debytoi Costa Rican korkeimmalla sarjatasolla Primera Divisiónissa 15. marraskuuta 2009 ottelussa Puntarenasia vastaan, missä hän teki myös uransa ensimmäisen maalin. Keväällä 2010 Martínez joukkueineen voitti sarjan clausura-mestaruuden. San Carlosia vastaan pelatussa kaksiosaisessa loppuottelussa hän teki yhden Saprissan maaleista. Kaikkiaan hän teki 19 maalia Saprissassa pelaamassaan 66 Primera Divisiónin ottelussa.
Kevään 2010 mestaruuden myötä Saprissa pääsi kaudeksi 2010–2011 kansainväliseen CONCACAF Champions Leagueen, jossa se ylsi välieriin. Kilpailun lohkovaiheessa Martínez teki kaksi maalia, joista jälkimmäinen oli voittomaali viimeisessä ottelussa Seattle Soundersia vastaan ja varmisti Saprissan etenemisen pudotuspeleihin.
Joulukuussa 2011 Martínez siirtyi yhdysvaltalaiseen Philadelphia Unioniin. Ensimmäisellä Major League Soccer -kaudellaan hän pelasi 18 ottelussa lähinnä vaihtopelaajan roolissa ja teki yhden maalin. Kaudeksi 2013 hän siirtyi New York Red Bullsiin osana vaihtokauppaa, jossa Philadelphia hankki takaisin Sébastien Le Toux’n.

Maajoukkueura

Martínez edusti Costa Ricaa vuoden 2007 alle 17-vuotiaiden MM-kilpailuissa ja vuoden 2009 alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa. Jälkimmäisessä turnauksessa Martínez teki kaksi maalia ja Costa Rica ylsi neljänneksi.
Costa Rican maajoukkueessa Martínez debytoi 27. kesäkuuta 2009 ottelussa Venezuelaa vastaan. Hän kuului joukkueeseen vuoden 2011 Copa Centroamericanassa, Gold Cupissa ja Copa Américassa.
Viaplay

Historia

Viaplay aloitti toukokuussa 2007 nimellä Viasat OnDemand, joka viittaa jakelutapaan. Jo vuonna 2008 MTG ilmoitti suunnitelmistaan ​​laajentaa palvelua Viaplay-nimellä. Palveluun kaavailtiin sisältöä muun muassa SVT:stä. Suunnitelmat kuitenkin kariutuivat maaliskuussa 2009 heikentyneen taloustilanteen vuoksi. Hanke oli siihen mennessä maksanut konsernille 31 miljoonaa kruunua. Viasat OnDemand muutti nimensä Viaplayksi maaliskuussa 2011 ja Viasat on nykyään sen tytäryhtiö.
Palvelu on käytettävissä seuraavilla alustoilla: Windows, Mac, IOS, Apple TV, Android, PlayStation 3 ja 4, Xbox 360 sekä Xbox One.

Yksinoikeudella esitettävä sisältö

Öljynporauslautalle sijoittuva trilleri Rig 45.