Markku Sadelehto

Elokuva-aktiivi ja kulttuuriradikaali

Sadelehto kiinnostui fantastisesta kirjallisuudesta jo varhain. Ray Bradburyn Marsin aikakirjat teki häneen pysyvän vaikutuksen, kun hän luki sen 10-vuotiaana. Toinen vaikuttava kirja oli Bram Stokerin lyhentämä Dracula (suom. Kammoittava kreivi), jonka hän luki 12-vuotiaana. Lisäksi Sadelehto keräili Edgar Rice Burroughsin Tarzan-kirjoja sekä Outsiderin Atorox-sarjaa.  
1950- ja 60-lukujen taitteessa Sadelehto alkoi katsoa elokuvia järjestelmällisesti Kajaanin elokuvateattereissa, erityisesti Otavassa. Hän kirjasi kouluvihkoihin kaikki 60-luvulla näkemänsä elokuvat. Filmihullu-lehteä hän avusti vuosina 1969–73. 
Keväällä 1969 Sadelehdosta tuli underground-lehti Hihapuukon avustaja. Hän oli mukana, kun lehti joutui oikeuteen epäsiveellisenä julkaisuna syyskuussa 1969. Oikeudenkäynnistä uutisoitiin laajasti kotimaisessa lehdistössä. 
1970-luvulla Sadelehto keskittyi kulttuuripolitiikkaan. Hän oli vuonna 1972 aloittaneen Kajaanin elokuvakerho ry:n perustajajäsen toimien sen hallituksessa 80-luvun lopulle saakka. Hän oli perustamassa Kajaanin Nuorta Voimaa ja jäsenenä kaupunginteatterin johtokunnassa. Lisäksi hän toimi kirjastolautakunnan varapuheenjohtajana, Suomen elokuvakerhojen liiton hallituksessa ja Suomen elokuvasäätiön neuvottelukunnan jäsenenä. Vuosina 1973–74 Sadelehto arvioi näytelmiä Kansan Tahtoon ja Kansan Uutisiin.

Antologistin ura

Sadelehto perusti antikvariaatin vuonna 1987. Yrityksen kautta syntyi yhteys Kustannus Oy Jalavaan. Kustantajan ehdotus Weird Tales -lukemistossa ilmestyneiden pulp-tarinoiden antologian toimittamisesta kesäkuussa 1989 oli Sadelehdosta mitä houkuttelevin. Antologia Outoja tarinoita 1 ilmestyi elokuussa 1990. Sadelehto oli julkaissut kuitenkin jo saman vuoden maaliskuussa Robert E. Howardin kertomuksia kokoelmassa Conan ja demonit. 
Kesällä 1992 Kustannus Oy Jalavan vetäjä Markku Jalava siirtyi WSOY:lle FAN-sarjan toimittajaksi ja Sadelehto lopetti antikvariaatin ryhtyen vapaaksi kirjantoimittajaksi. Hän toimitti FAN-sarjaan yhteensä 15 antologiaa ja kokoelmaa. Hänen viimeinen kirjansa WSOY:lle oli vuonna 1995 julkaistu Paha vieras. Yli 600-sivuinen antologia sisältää valikoiman englantilaisen kauhukirjallisuuden klassikkoja ja on laajin Sadelehdon toimituksista.
Sadelehto avusti Tampereen Science Fiction Seura ry:n Porttia 80-luvun lopulta kirjoittaen lehteen kirja-arvioiden ohella useita artikkeleita niin kauhuelokuvien ohjaajista kuin fantasia- ja kauhukirjailijoistakin. Lehden elokuva-arvostelijana hän toimi vuosina 2002–2007 arvioiden satoja genre-elokuvia. Sadelehto on toimittanut seuran Portti-kirjat-sarjaan H. P. Lovecraftin, Ray Bradburyn ja Jack Vancen kertomuksien kokoelmat.
Vuonna 2010 Sadelehto toimitti Kustannus Oy Jalavalle kirjan Mustan rannikon kuningatar ja muita Conan-kertomuksia, joka sisältää hänen 90-luvulla toimittamiensa Howard-kokoelmien kertomuksia, sekä Portti-kirjoille Howardin aiemmin suomentamattomia kertomuksia sisältävän Zambebwein kuun.
Sadelehto palasi vuosien tauon jälkeen antologiaan, kun Kustannus Oy Jalava julkaisi vuonna 2013 valikoiman nimeltä Lovecraftin lähteillä, jossa on Lovecraftin esikuvien ja hänen seuraajiensa novelleja. Sitä seurannut antologia Wendigo ja muita yliluonnollisia kauhukertomuksia sisältää yhdeksän novellia, joita Lovecraft kiitti kauhugenreä arvioivassa esseessään ”Yliluonnollinen kauhu kirjallisuudessa”.
Sadelehdon muu työ genrekirjallisuuden saralla liittyy Jalavan julkaisemiin H. P. Lovecraftin Koottuihin teoksiin. Hän kirjoitti kuusiosaiseen sarjaan esipuheita ja jälkisanoja kuvaillen niissä 1900-luvun merkittävimmän kauhukirjailijan elämää, tuotantoa ja vaikutusta. Kuudenteen osaan Hautakummun salaisuus sekä muita kertomuksia ja kirjoituksia Sadelehto myös suomensi uudelleen esseen ”Yliluonnollinen kauhu kirjallisuudessa” ja valikoi siihen Lovecraftin The Conservative -lehdessä julkaisemia mielipidekirjoituksia. 
H. P. Lovecraft – Historiallinen seura valitsi Sadelehdon kunniajäsenekseen vuonna 2013. Sadelehdon mukaan häntä yhdistää Lovecraftiin mekanistiseksi materialismiksi kutsuttu elämänfilosofia.