Vaihtotyö

Vaihtotyö on rautatieliikenteen termi, jolla tarkoitetaan ratapihalla tai rautatielinjalla suoritettavaa junaliikenteestä erillään tapahtuvaa vaunujen siirtelyä ja järjestelyä, joko pelkästään veturin tai myös painovoiman avulla (laskumäkityö). Ensimmäinen Suomeen vaihtotyötä varten hankittu veturimalli oli B1 eli Pässi.

Vaihtotyön tarkoitus

Ratapihalla tapahtuvan vaihtotyön päätarkoitus on yleensä järjestellä saapuneiden ja lähtevien junien vaunustot oikeaan järjestykseen. Tässä yhteydessä vaunujen järjestys pyritään saamaan mahdollisimman loogiseksi tiedossa olevia jatkoyhteyksiä silmällä pitäen. Samalla eri asemille jäävät vaunut jaetaan vaunuryhmiin, jotka sijoitetaan lähtevään junaan siten, että ne on helppo siirtää pois junasta väliasemalla.

Vaihtotyön edellytykset

Väyläviraston rataverkolla vaihtotyöhön tarvitaan aina liikenteenohjauksen lupa. Yleensä vaihtotyö tehdään saman liikennepaikan sisällä. Tällöin suurin nopeus pääraiteella on kulunvalvontalaitteen ollessa käytössä 50 km/h ja muilla raiteilla 35 km/h. Ilman kulunvalvontalaitetta suurin nopeus on aina korkeintaan 35 km/h. Liikennepaikan sisäisessä vaihtotyössä vaihtoliike saa ulottua liikennepaikka päättyy -merkille asti.
Vaihtotyö voi tapahtua myös liikennepaikalta toiselle. Tällöin suurin nopeus saa olla kulunvalvontalaitteen ollessa käytössä 50 km/h ja ilman sitä 35 km/h. Liikennepaikkojen välisessä vaihtotyössä matkustajien kuljettaminen on kiellettyä, mutta tämä määräys ei kuitenkaan koske rikkoutuneen matkustajajunan hinaamista.

Vaunujärjestys väliasemille jättöä varten

Yleensä väliasemille jätettävät vaunut sijoitetaan junan peräpäähän, jolloin junan etupää voi jatkaa väliasemalla pysähdyksen ja vaunujen irrottamisen jälkeen matkaansa mahdollisimman nopeasti. Väliasemalla erillinen vaihtotyöveturi eli päivystäjäveturi siirtää vaunut tarkoituksenmukaisille raiteille purkua, lastausta tai jatkoyhteyttä silmällä pitäen.
Mikäli väliasemalla ei ole käytettävissä päivystysveturia tai -miehistöä, sijoitetaan vaunuryhmät junan etupäähän, jolloin vaunuryhmä väliasemalla siirretään junan veturilla tarkoitetulle raiteelle. Tämä toimenpide on kuitenkin hitaampi, sillä se vaatii paitsi tähystäjän läsnäoloa myös useampia liikkeitä junan veturilla. Vaunuryhmän poiston ja veturin kiinnittämisen jälkeen junalle on tehtävä myös uusi jarrujen tarkastus, joka sekin vaatii henkilökuntaa.

Veturilla saattaen vaihtaminen

Vaihtotyötä voidaan tehdä tasamaalla ainoastaan veturin avustamana. Tällöin veturi kytketään kiinni vaunuihin, jotka vaihtotyön aikana lajitellaan eri raiteilleen omiksi vaunuryhmikseen määränpään mukaan. Lopuksi vaunuryhmät kootaan junaksi. Tasamaalla tapahtuva vaihtotyö on hidasta, eikä sovi suurille liikennemäärille. Tiettyjä vaunutyyppejä, kuten matkustajavaunuja ja joitain säiliövaunuja, saa vaihtaa ainoastaan saattaen.

Heitto

Tasamaalla voidaan myös tehdä heittoja, joissa veturilla työnnetään vaunut liikkeelle. Kesken työnnön veturi kuitenkin irrotetaan, ja vaunut jatkavat vierimistä. Yleensä vaunun mukana matkustaa junamies, joka jarruttaa vaunua sen käsijarrulla. Vaunun voi myös pysäyttää kiskoille asetetun jarrukengän avulla. Nykyään heittojen tekeminen on kielletty VR:n antamalla määräyksellä.

Nykäisy

Nykäisyssä veturi vetää aluksi vaunut liikkeelle. Sen jälkeen se irrotetaan ja se kiihdyttää pois vierivien vaunujen alta vaihteen kautta toiselle raiteelle. Välittömästi sen jälkeen, kun veturi on ehtinyt suojaan, vaihde käännetään ja vaunut vierivät toiselle raiteelle.

Laskumäki

Laskumäkityö on nopeampi vaihtotyön muoto. Siinä veturilla työnnetään vaunujono laskumäen harjalle, ja vaunumies irrottaa vaunujen väliset kytkennät ennen kytkentäkohdan nousua mäen laelle. Tämän jälkeen vaunu tai vaunuryhmä vierii omalla painollaan sille tarkoitetulle raiteelle. Työ on nopeaa, sillä pitkiäkin vaunujonoja voidaan lajitella vähällä vaivalla.
Suomessa laskumäkityössä käytettiin höyrykaudella Vr3-vetureita eli Kukkoja sekä Vr5-vetureita eli Kalkkunoita. Dieselkaudella raskaassa laskumäkityössä on käytetty pääasiassa Dr14-dieselvetureita, joista suurin osa on sijoitettu Kouvolaan.