Timo Hakamaa

Pelaajana

Kauhajoen Karhussa koripallouransa aloittanut ja laitahyökkääjänä pelannut Hakamaa pelasi miesten SM-sarjassa 123 runkosarjaottelua ja teki niissä yhteensä 1317 pistettä. Hän edusti SM-sarjassa Salon Palloilijoita vuosina 1985–1989 divisioonakautta 1986–1987 lukuun ottamatta ja Forssan Alkua kaudella 1993–1994. Forssan-kaudellaan Hakamaa pelasi myös pudotuspeliotteluita. Suurimman pistekeskiarvonsa miesten SM-sarjassa Hakamaa heitti kaudella 1987–1988, jolloin hän teki SalPalle runkosarjassa 14,0 pistettä ottelua kohden. Vuonna 1985 Hakamaa voitti I-divisioonan korikuninkuuden 25,9 pisteen ottelukohtaisella keskiarvolla.

Valmentajana

Hakamaan valmentajaura alkoi kaudella 1994–1995, jolloin hän toimi SM-sarjaan nousseen Forssan Alun apuvalmentajana. Seuraavaksi kaudeksi Hakamaa nousi joukkueen päävalmentajaksi ja johdatti joukkueensa pudotuspeleihin. Forssan Alussa mies toimi vielä kauden 1996–1997, jota voidaan kutsua Forssan Alun alasajokaudeksi, sillä Forssan kokoisessa kaupungissa ei riittänyt elintilaa silloiselle neljälle aikuisten pääsarjatason koripallojoukkueelle.
Forssasta Hakamaa siirtyi Karkkilaan valmentamaan paikallista miesten I-divisioonajoukkuetta, jonka Hakamaa nosti koripallon SM-sarjaan. Kolmen Karkkilassa vietetyn vuoden jälkeen hän siirtyi valmentamaan Namika Lahtea kaudeksi 2000–2001. Hakamaa johdatti joukkueensa Suomen cup-mestaruuteen ja SM-pronssille. Namika voitti runkosarjan mutta kärsi pudotuspeleissä Sami Lehtorannan ja Marcus Grantin loukkaantumisista. Lahti pelasi kauden aikana myös Saporta Cupia.
Kaudeksi 2001–2002 Hakamaa siirtyi takaisin Karkkilaan ja valmensi I-divisioonaan pudonneen Team Componentan takaisin SM-sarjaan. Kaudella 2003–2004 hän siirtyi Componentan toiminnanjohtajaksi, missä tehtävässä hän toimi toukokuun 2008 asti. Hakamaa näki tuolloin Karkkilan koripallotoiminnan tulevaisuuden heikkona, joten hän muutti perheineen takaisin kotipaikkakunnalleen Kauhajoelle.
Hakamaa siirtyi takaisin valmennustehtäviin Korisliiga-kaudella 2009–2010, jolloin heikosti kautensa aloittanut Kauhajoen Karhu palkkasi hänet marraskuussa päävalmentajaksi Greg Gibsonin tilalle. Hakamaa jatkoi tehtävässään vuoden mittaisella, toukokuussa 2010 julkistetulla sopimuksella. Työelämä rasitti Hakamaata kuitenkin siinä määrin, että hän pyysi ystäväänsä Ari Tammivaaraa päävalmentajaksi, ja joulukuussa 2010 Tammivaara otti Karhun valmennusvastuun Hakamaan siirryttyä apuvalmentajaksi.
Syksyllä 2012 Hakamaa aloitti divisioonajoukkue Vaasan Salaman päävalmentajana ja toimi tehtävässä kevääseen 2015 asti.

Viimeiset vuodet

Vuonna 2012 ikänsä tupakoimattomalta ja alkoholia maltillisesti käyttäneeltä Hakamaalta löydettiin keuhkosyöpä, ja hänelle annettiin enintään viisi vuotta elinaikaa. Vuonna 2013 tehdyn leikkauksen yhteydessä Hakamaan syövän todettiin levinneen myös tämän mahaan. Kasvaimia löytyi myöhemmin myös aivoista ja sisäelimistä, ja konkarivalmentajaa rasittivat myös sydänongelmat. Sairaudestaan huolimatta Hakamaa jatkoi Kauhajoen Karhun vuonna 2001 syntyneiden poikajoukkueen valmentamista pyörätuolilla liikkuen. Elokuussa 2016 Hakamaa antoi kunniakseen Kauhajoella järjestetyn Hakis-turnauksen aikoihin Ilta-Sanomille haastattelun, jossa hän kertoi avoimesti terveydentilastaan. Turnauksessa hänelle myönnettiin myös Suomen Koripalloliiton kultainen ansiomerkki. Hakamaa kuoli 54-vuotiaana 22. syyskuuta 2016.