google/wiki40b huggingface dataset:
Caen

Nähtävyyksiä

Kaupunki kärsi suuria tuhoja toisessa maailmansodassa ja on rakennuskannaltaan uudenaikainen. Kaupungissa kuitenkin säästyi myös vanhoja rakennuksia. Niistä tärkeimpiä nähtävyyksiä ovat kaupungin linna, Château de Caen, jonka on rakennuttanut Vilhelm Valloittaja sekä kaksi 1060-luvulla rakennettua luostaria. Luostarit ovat Abbaye aux Hommes (miesten luostari), joka tunnetaan myös nimellä St-Étienne sekä Abbaye aux Dames (naisten luostari), joka tunnetaan myös nimellä La Trinité.

Koulutus

Caen on vanha yliopistokaupunki jonka yliopisto on perustettu vuonna 1432.

Caen toisessa maailmansodassa

Liittoutuneet pitivät Caenia tärkeänä kohteena ja Normandian maihinnousun ”Sword Beach” -maihinnousuranta sijoitettiin sen vuoksi kaupungin lähelle. Britit pommittivat Caenia raskaasti maihinnousun alussa ilmeisesti olettaen kaupungin olevan evakuoitu. Näin ei kuitenkaan ollut, ja 2 000 kaupungin asukasta kuoli parina ensimmäisenä päivänä. Caenia ei kuitenkaan saatu vallattua viikkojen raskaista taisteluista huolimatta, minkä seurauksena liittoutuneet päättivät mattopommittaa kaupungin. Brittiläinen sotahistorioitsija Antony Beevor on arvostellut Caenin pommituksia ”melkein sotarikokseksi”.

Urheilu

Jalkapallojoukkue SM Caen pelaa Ranskan pääsarjassa, kuten myös jääkiekkojoukkue Drakkars de Caen.
Radio Kuku

Radio Kuku (viroksi Raadio Kuku [kukku] tai Kuku Raadio) on virolainen radioasema. Radio Kuku oli Viron ensimmäinen yksityinen radioasema ja se aloitti lähetyksensä vuonna 1992 Tartossa. Kanavan ohjelmisto on suunnattu pääosin koulutetulle väestölle ja Radio Kuku onkin pysynyt Viron julkisen palvelun radiokanavien pääkilpailijana.
Radio Kuku oli Neuvostoliiton jälkeisen ajan Viron ensimmäinen yksityisesti omistettu ja poliittisesti riippumaton radiokanava. Kanavan perustivat media-alan liikemies ja myöhemmin poliitikkona toiminut Rein Lang sekä Eesti Ekspressin, Viron ensimmäisen poliittisesti itsenäisen sanomalehden perustajana tunnettu Hans H. Luik. Radioaseman omisti Trio-niminen yritys ja sillä oli vuoden 1993 alkupuolella, tasan vuosi perustamisen jälkeen, 26 vakituista työntekijää ja viitisenkymmentä freelanceria.

Raadio Kuku 2010-luvun lopulla

”Ajattelevan ihmisen radioksi” itseään kutsuva Kuku kertoi vuonna 2019 olevansa yksi harvoista yksityisistä radioasemista Euroopassa, joka keskittyy uutisiin ja yhteiskunnallisiin ohjelmiin musiikin ohella. Kuku lähettää juonnettua ohjelmaa arkisin klo 6–19. Tiheiden lyhyiden uutislähetysten lisäksi kello 12–13 ja 17–17.30 lähetetään pidempi uutislähetys.
Talvella 2014 Kukulla oli 144 000 säännöllistä kuulijaa, ja se oli Viron suosituin yksityinen radioasema vironkielisen väestön keskuudessa. Kukun aamu- ja iltapäiväohjelmaa kuulee säännöllisesti lähes 80 000 ihmistä. Lähes 40 prosenttia Kukun kuuntelijoista on korkeakoulutettuj ja 60 prosenttia asuu kaupungeissa.
Raadio Kuku kuuluu Postimees-konserniin. Sen muita radioita ovat nuorille suunnattu MyHits, vain virolaista musiikkia soittava Raadio Elmar sekä venäjänkieliset DFM ja Narodnoe Radio.
Sensei

Sensei (jap. 先生, sensei) on japanilainen nimitys, jota käytetään puhuteltaessa muun muassa opettajia, lääkäreitä, poliitikkoja ja muita auktoriteetteja. Sitä käytetään osoittamaan kunnioitusta minkä tahansa alan arvostetulle taitajalle. Esimerkiksi piirtämistä harrastava saattaisi kutsua kuuluisaa taiteilijaa senseiksi, vaikka tämä ei opettaisi ketään missään.
Nimityksen käyttö on yleistä erityisesti japanilaisissa kamppailulajeissa, joiden harrastajat kutsuvat ohjaajaansa senseiksi. Varsinaisesti nimityksellä tarkoitetaan dojon johtajaa, mutta melko yleisesti kaikkia dan-arvon saavuttaneita ohjaajia kutsutaan senseiksi. Ohjaajaa, joka ei ole dojon johtaja tai ei ole saavuttanut dan-arvoa kutsutaan sempaiksi.
Leskikuningattaren henkirykmentti

Leskikuningattaren henkirykmentti (ruots. Änkedrottningens livregemente) oli Ruotsin armeijan värvätyistä sotilaista koostunut joukko-osasto joka palveli varuskuntana Viaporissa vuosina 1772-1808.
Rykmentti perustettiin alun perin etelä-Ruotsissa 1742 ja aluksi se tunnettiin komentajiensa mukaan nimettynä muun muassa Hamiltonin, Lillieswärdin ja von Liewenin rykmenttinä. Rykmentti palveli vuodesta 1753 lähtien Viaporissa. Rykmentin upseerit tukivat vuonna 1772 Kustaa III:n tekemää vallankaappausta ja siitä palkkioksi rykmentti sai samana vuonna Leskikuningattaren henkirykmentin nimen. Leskikuningatar oli Kustaa III:n äiti Loviisa Ulrika jonka veli oli Preussin kuningas Fredrik Suuri.
Suomen sodan alkaessa 1808 Suomessa oli Leskikuningattaren rykmentin lisäksi kaksi kokoaikaisista värvätyistä sotilaista koottua jalkaväkirykmenttiä Jägerhornin rykmentti ja Adlercreutzin rykmentti ja niiden lisäksi Suomen tykistörykmentti koostui värvätyistä sotilaista. Savon ja Karjalan jääkärit olivat osa-aikaisia värvättyjä sotilaita jotka olivat palveluksessa vain kesäaikaan. Muut maa-armeijan joukko-osastot kuuluivat ruotuväkeen. Leskikuningattaren rykmentin historia päättyi Viaporin linnoituksen antautumiseen piirityksen jälkeen keväällä 1808.
Rykmentti soitti ensimmäisenä Suomessa Porilaisten marssia, marssista käytettiin silloin vielä nimeä Leskikuningattaren marssi. Bernhard Henrik Crusell oli klarinetin soittajana rykmentin orkesterissa.
Englantilainen sotahistorian tutkija J. E. O. Screen on kirjoittanut vuonna 2010 rykmentin historiasta kirjan The Queen Dowager's Life Regiment in Finland 1772-1808.
Juha-Pekka Väisänen

Juha-Pekka Väisänen (s. 16. syyskuuta 1966 Pieksämäki) on suomalainen poliitikko ja taiteilija. Hän on Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) puheenjohtaja. Väisänen valittiin SKP:n johtoon kesäkuussa 2013, kun puoluetta vuodesta 1990 johtanut Yrjö Hakanen jäi pois tehtävästä. Aiemmin Väisänen työskenteli SKP:n pääsihteerinä 2010–2013. Väisänen on Helsingin kulttuuri- ja kirjastolautakunnan jäsen (2013–).
Väisänen valmistui Kuvataideakatemiasta kuvataiteen maisteriksi vuonna 1989. Hän käyttää itsestään ammattinimikettä käsitetaiteilija tai käsite- ja performanssitaiteilija. Väisänen oli PAND – Taiteilijat rauhan puolesta -järjestön puheenjohtaja (?–2013). Väisänen on työskennellyt myös muun muassa kuvataideopettajana, postinlajittelijana, puhelinmyyjänä, siivoojana, talonmiehenä, tarjoilijana, tehdastyöläisenä ja toimittajana.
Väisänen asuu Helsingin Punavuoressa miehensä kanssa.
Väisänen on ollut SKP:n ehdokkaana Helsingissä eduskuntavaaleissa 2007 (61 ääntä) ja 2011 (42) sekä kunnallisvaaleissa 2008 (36) ja 2012 (45). Hän oli ehdokkaana myös europarlamenttivaaleissa 2009 (217) ja 2014 (503). Eduskuntavaaleissa 1999 Väisänen oli vasemmistoliiton ehdokas (135). Hän oli Vasemmistoliiton jäsen ennen SKP:hen liittymistään.
Ympyrän kaari

Ympyrän kaari tarkoittaa geometriassa ympyrän kehän osaa. Muiden käyrien tapauksessa voidaan puhua kaaresta silloin, kun on käsitellään käyrän kaarevuutta tai kaarevan käyrän osasta.
Kaaren päätepisteet määrittävät kaaren alku- ja loppupään. Jos alku- ja loppupisteet ovat samat, on kaaren pituus 0 tai koko ympyrän kehän pituus. Jos päätepisteet sijaitsevat ympyrän halkaisijalla, muodostaa kaari puoliympyrän.
Päätepisteiden välinen kaari voidaan merkitä käyttämällä etuliitettä "arc" (arc AB) tai merkitsemällä kirjainten yläpuolelle kaaren (). Huomaa "arc"-etuliitteen toinen merkitys trigonometristen käänteisfunktioiden nimessä (arcsin x).

Radiaanit

Koska kaaren pituus ja keskuskulma ovat suoraan verrannolliset, voidaan keskuskulman suuruus määrittää kaarenpituuden avulla. Koska kaarenpituus riippu myös säteestä, voidaan sen vaikutus poistaa jakamalla kaaren pituus säteellä. Saatua lukua kutsutaan radiaaniksi ja sitä käytetään vaihtoehtoisena kulmamittana erilaisille asteille. Radiaanin sanallinen tulkinta voisi olla: "Kuinka montaa säteen mittaa kaarella vastaa ympyrän keskuskulmaa?".

Etymologia

Kaari esiintyy suomen lähisukulaiskielissä ja saamessa ulkoasultaan melko samantapaisena. Etäisimmistäkin sukulaiskielistä on havaittu ääntämyksellistä samankaltaisutta, mutta tämä on epävarmaa. Joka tapauksessa sanan ensimmäinen esiintyminen kirjoitetussa tekstissä on Agricolan tekstissä sanassa taivaankaari, jolla tarkoitettiin sateenkaarta. Tässä kaari viittaa pyöreään muotoon. Toinen merkitys sanalle kaari löytyy lain sanastosta.
2-merkaptoetanoli

Ympäristö- ja terveysvaikutukset

Ärsyttää silmiä, ihoa, ja hengitysteitä.
Petrus Serlachius

Petrus Serlachius (1655–1738) oli suomalainen pappi, Pernajan kirkkoherra vuodesta 1681. Hänet määrättiin isonvihan aikana 1718 Porvooseen asetetun konsistorin esimieheksi. Hänen onnistui säilyttää konsistori, jonka kenraalikuvernööri Gustav Otto Douglas oli määrännyt lakkautettavaksi.
Hän oli kotoisin Pernajan Särkilahdesta, ja hänen poikansa oli Karl Serlachius.
Kakko

Kakko on vaaleista jauhoista valmistettu länsisuomalainen leipä. Siihen käytetään ohrajauhoja ja jonkin verran vehnäjauhoja. Kakkoa leivotaan teollisesti lähinnä Satakunnassa sekä osissa Varsinais-Suomea ja Pirkanmaata. Sitä pidetään myös Satakunnan maakuntaleipänä. Itä-Suomessa kakolle samanlainen vastine on rieska. Viime vuosina kakkoa on alettu markkinoida myös muualle Suomeen.
Lapissa kakko tarkoittaa mykyjen kaltaisia keitettyjä taikinapalleroita, esim. verikakko ja kalakakko.
Erkki Kanto

Erkki Kanto on suomalainen tenorilaulaja, toimittaja ja mediatuotantoyrittäjä, joka on asunut 1980-luvun puolestavälistä Yhdysvaltain Hollywoodissa. Hän on Golden Globe -palkintoja myöntävän Hollywood Foreign Press Associationin jäsen ja on toiminut yhdistyksen johtokunnan jäsenenä.
1970–1980-luvuilla Suomessa Kanto tunnettiin romanttisen viihdemusiikin laulajana taiteilijanimellä Enrico Canto, jonka hän kertoo saaneensa lauluopiskelijoiltaan Britanniassa 1970-luvulla. Tenoriääninen Kanto levytti monia albumeja usein suurten viihdeorkesterien solistina, piti Nykypostissa romantiikka-aiheista vakiopalstaa ja teki Yleisradiolle musiikkiohjelmasarjaa Romantiikan ystäville.
1980-luvun puolenvälin paikkeilla Erkki Kanto muutti vaimonsa Ilonan kanssa pysyvästi Hollywoodiin, josta käsin hän on kirjoittanut elokuva- ja viihdeaiheista suomalaisiin lehtiin. Me Naiset -lehdessä hän piti Hello Hollywood -palstaansa läpi 1990-luvun.
Kärhi

Kärhet ovat kasvien lankamaisia kiipeämis- ja tarttumaelimiä. Ne ovat voineet kehittyä kasvin monesta eri alkuperäisestä osasta, esimerkiksi varresta, lehdistä tai korvakkeista. Kärhet kiertyvät tukeen kiinni, jolloin kasvi pystyy kasvamaan ylemmäs sitä vasten.  Tukena voi olla esimerkiksi toisen kasvin varsi tai köynnöksellä säleikkö.
Spanish Movie

Spanish Movie on vuonna 2009 kuvattu espanjalainen komediaelokuva. Elokuva parodioi lukuisia espanjalaisia kauhu- ja draamaelokuvia kuten The Others, Orpokoti, Meri sisälläni, Kapteeni Alatriste, Pan’s Labyrinth, Avaa silmäsi, Maanantain auringossa, Volver – paluu ja REC. Elokuvan pääosia esittävät Alexandra Jiménez, Silvia Abril, Carlos Areces, Joaquín Reyes, Eduardo Gómez, Michelle Jenner, Laia Alda, José Jiménez Fernández, Belén Rueda, Leslie Nielsen ja Álex de la Iglesia. Elokuvan on ohjannut Javier Ruiz Caldera. Elokuva tuotti maailmanlaajuisesti yli 7,5 miljoonaa euroa.
HMS Väktaren (P160)

Palvelus

1990-luvun alussa alus modernisoitiin asentamalla siihen voimanlähteeksi kaksi 16-sylinteristä MTU dieselmoottoria, jotka tuottivat 2 310 kilowattia. Lisäksi alukselle asennettiin Toadfish VDS. Modernisoitu alus luokiteltiin uudeksi Kaparen-luokaksi.
Alus asetettiin myyntiin 2004.
Piikainlammi

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee metsämaastossa pieneen painanteeseen syntyneessä suossa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 157,9 metriä mpy. Siihen on johdettu metsäoja ja sen laskuoja lähtee ensin länteen päin ja se kääntyy sitten etelään ja yhtyy Pirttijärvestä Saarijärveen laskevaan ojaan. Saarijärvi laskee sitten vielä Kuivajärveen.
Firstbeat Technologies

Historia

Ratkaisut pohjautuvat Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskuksessa (KIHU) professori Heikki Ruskon johdolla tehtyyn tutkimukseen urheilijoiden ylikunnon mittaamisesta . Tutkimustyö on aloitettu 1990-luvulla. Tutkimus jatkui Jyväskylän yliopistossa 
2000-luvun alussa, jolloin oli tarkoitus selvittää, voidaanko työntekijöiden stressiä ja palautumista mitata alun perin urheilijoille kehitettyjen menetelmien avulla. 
Hankkeessa tehtiin lisäksi kliinisiä validaatiotutkimuksia autonomisen hermoston toiminnan mittaamiseksi sykevaihtelun (HRV) avulla. Tutkimukset osoittivat, että paitsi urheilijoilla, myös tavallisilla ihmisillä voidaan mitata kehon toimintaa ja stressiä epäsuorasti sykevaihteluun perustuvien menetelmien avulla.
Sydämen mittaukseen perustuvaa menetelmää käytetään kehon toimintojen analysointiin. Menetelmän avulla voidaan kartoittaa ja kehittää ihmisen hyvinvointia ja suorituskykyä. Menetelmä tuottaa henkilökohtaista ja tarkkaa tietoa esimerkiksi liikunnan vaikuttavuudesta, stressin hallinnasta ja levon palauttavista vaikutuksista. 
Firstbeatille myönnettiin vuonna 2004 Tasavallan Presidentin INNOSUOMI-palkinto. 
Vuonna 2015 Firstbeatille myönnettiin Keski-Suomen yrittäjäpalkinto. 
Kauppakamarin Maineteko maailmalla palkinto 2016. 
Vuonna 2016 Firstbeatille myönnettiin valtakunnallinen yrittäjäpalkinto. .
josta Kauppalehti kertoi seuraavasti 
Syksyllä 2016 Firstbeat valittiin Piilaakson kasvuyritysohjelmaan.
Iquitos

Historiaa

Kaupunki sanotaan perustetun 1700-luvun puolivälissä, mutta ainakin jo vuonna 1736 paikalla oli pieni kylä. Vasta vuonna 1864 Iquitos alkoi kasvaa, kun siitä tuli Loreton alueen pääkaupunki. Kaupunki koki lyhyen kukoistuskauden 1900-luvun alussa ”kumikuumeen” aikana. ”Kumiparoonien” ajasta on jäljellä joitakin rakennuksia, muun muassa Gustave Eiffelin suunnittelema ”rautatalo”.
Uusi kasvuvaihe tuli sitten, kun Perun Amazoniasta löytyi öljyä. Nykyään Iquitos on ainutlaatuinen kaupan, talouden ja kulttuurin keskittymä keskellä monin paikoin lähes koskematonta trooppista sademetsää. Kuitenkin pääosin matalasti rakennettuna se pölyisine katuineen muistuttaa enemmän valtavan suureksi paisunutta kylää.

Liikenne ja kulkuyhteydet

Iquitos on maailman suurin kaupunki jonne ei pääse maanteitse eikä rautateitse ja lähin maantieyhteys Limaan sijaitsee Pucallpassa (n. 4–6 päivän jokilaivamatkan päässä). Melko uusi maantie johtaa kaupungista vain lähellä Marañónin suuta sijaitsevaan Nauta nimiseen kylään. Amazonjoki on kuitenkin Iquitosiin saakka purjehduskelpoinen, joten kaupungissa on valtamerisatama.
Itse kaupungissa liikennöidään pääasiassa busseilla, moottoripyörillä ja ”motocarroilla” eli eräänlaisilla moottoripyöräriksoilla. Lähiliikenne kaupungin ulkopuolelle toimii jokilaivoilla. Liikennöintiin varsinkin kaupungin ympäristössä vaikuttaa Amazonin vedenkorkeuden vaihtelu. Vesi on korkealla marraskuusta toukokuuhun. Korkeimmillaan se on toukokuussa ja matalimmillaan lokakuussa. Vedenpinnan korkeusero vuoden aikana on 10–12 metriä.

Tutkimustyö

Kaupungissa on kaksi yliopistoa: Universidad Nacional de la Amazonia Peruana, joka on valtion yliopisto, ja Universidad Particular de Iquitos, yksityinen instituutti. Lisäksi kaupungissa toimii El Instituto de Investigaciones de la Amazonia Peruana (IIAP) eli Perun Amazonian tutkimuslaitos.

Luonnonsuojelualueet

Kaupungin läheisyydessä on Alpahuayo-Mishanan luonnonsuojelualue, josta Alwyn Gentry löysi 1980-luvun lopulla legendaariset 275 puulajia yhdeltä hehtaarilta. Iquitosista tehdään retkiä myös kauempana olevalle suurin piirtein Pohjois-Karjalan maakunnan suuruiselle Pacaya-Samirian luonnonsuojelalueelle. Sekä Pacaya-Samirian että Alpahuayo-Mishanan suojeluun on suuresti vaikuttanut myös suomalaissyntyinen itseoppinut biologi Pekka Soini (1941–2004), joka teki uraauurtavaa tutkimustyötä Perun Amazoniassa.
Huntilan linnavuori

Muinaislinna

Linnamäki sijaitsee Pälkänevedellä Hyrttilänlahden ja Huntilanlahden yhtymäkohdassa. Se on kalliopohjainen soramäki, jonka huippu kohoaa 25 metriä Pälkäneveden pinnan yläpuolelle. Linnamäen kaakkoisen jyrkänteen alapuolella sijaitsee kannas, joka yhdistää Parinsalon saaren mantereeseen. Ennen vuotta 1604 tilanne oli kuitenkin toinen. Linnamäen eteläpuolella lainehti Pälkänevesi, joka tuona vuonna mursi itselleen uuden lasku-uoman Kostianvirran kohdalta. Kun vielä vuonna 1830 Längelmävesi mursi Kaivannon kanavan kohdalta uuden uoman, laski Längelmävesi pari metriä ja Iharinkoski jäi kuivaksi. Linnamäen ympäristö ei siten vastaa enää rakentamisajankohtaa. Linnan muut ilmansuunnat olivat jyrkkien kallioseinämien vuoksi luontaisesti suojaisat, mutta luoteisrinne oli loivaa. Mäen koillisreunaa seuraa noin 50 metriä pitkä kivinen vallinjäänne. Se on rakennettu suurista kivistä, joista suurimmat ovat kuutiometrin kokoisia. Mäen laki on tasaista ja siellä kasvaa metsää.

Suojelu

Kiinteän muinaisjäännöksen ja sen suoja-alueen rajat on vahvistettu 6.3.1995 allekirjoitetulla sopimuksella. Mäen jyrkkä lounaisseinämä aluslehtoineen on luonnonsuojelulain perusteella rauhoitettu. Linnan kaakkoispuolen jyrkänteen alla kulkee tie ja sen länsipuolella sijaitsee vapaa-ajan asunto.

Tutkimukset

Paikalla kävi Aarni Erä-Esko vuonna 1947 suorittaessaan seudulla inventointia. Vuonna 1990 Jussi-Pekka Taavitsainen tarkasti kohteen ja vuonna 1995 Jouko Pukkila ja Ville Laakso kävivät paikalla seudun inventoinnin yhteydessä. Kohdetta ei ole tutkittu arkeologisesti.
Yhdystie 2141

2141 Yhdystie 2141 on tie joka kulkee Euran Fankkeelta Köyliön Ilmiinjärvelle, tien pituus on 8 kilometriä ja se on laadultansa todella mutkainen ja pääosin päällystämätön soratie.

Tien kulku

Tie alkaa Euran Fankkeelta Valtatien 12 risteyksestä, ensin tie kulkee runsaasti mutkittelevana soratienä puolitoista kilometriä kunnes se Vähäjärven sivuutettua tekee jyrkän mutkan itään päin, sen jälkeen tie jatkuu mutkaisena, mutta pikkuhiljaa takaisin pohjoisen suuntaan suuntautuvana tienä kahden kilometrin verran kunnes Korpitielle saapuessaan se muuttuu asvaltoiduksi tieksi, sen jälkeen tie ylittää pienen joen ja saapuu Tuiskulaan, siellä se menee Tuiskulan kuntakeskuksen ja ohittaa sinne tulevien Voitoistentien ja Linjatien teiden risteykset, kuntakeskuksen ohitettua tie jatkuu asvaltoituna noin puoli kilometriä kunnes se Mikolanlenkin risteyksen jälkeen muuttuu taas soratieksi, siitä eteenpäin tie jatkuu mutkittelevana tienä havumetsien läpi kilometrin verran kunnes se saapuu Ilmiinjärvelle, siellä se jatkuu Ilmiinjärven idänpuoleiselle rannalle jossa se tekee jyrkän mutkan päätepisteeseen, eli Yhdystien 2140 risteykseen.
James Paul Clarke

James Paul Clarke (18. kesäkuuta 1854 – 1. lokakuuta 1916) oli yhdysvaltalainen lakimies ja demokraattisen puolueen poliitikko.  
Clarke syntyi Mississippissä, opiskeli lakia ja valmistui Virginian yliopistosta 1878. Hän istui Arkansas’n edustajainhuoneessa vuosina 1886–1888 ja senaatissa sen jälkeen vuoteen 1892. Hän toimi Arkansas’n kuvernöörinä vuosina 1895–1897.  
Clarke istui Yhdysvaltain senaatissa vuodesta 1903 lokakuuhun 1916, jolloin hän kuoli Arkansas'n Little Rockissa. Hän oli vuodesta 1913 kuolemaansa asti senaatin president pro tempore.
Markku Juhola

Markku Tauno Antero Juhola (s. 2. marraskuuta 1947 Ylivieska) on entinen pikajuoksija ja kymmenottelija.
Juhola voitti kymmenottelun Suomen mestaruuden vuonna 1971. Hän taisteli arvokisamitalista samana vuonna Helsingissä järjestetyissä Euroopan mestaruuskilpailuissa mutta loukkaantumisen takia hän joutui tuolloin keskeyttämään kilpailun. Loukkantumisensa jälkeen Juhola siirtyi pikajuoksun pariin ja hän oli Münchenin olympialaisissa 1972 juoksemassa 4 × 100 metrin viestijuoksun Suomen ennätystä 39,30. Aika säilyi Suomen ennätyksenä vuoteen 2010 asti.
Juhola on toiminut liikunnanopettajana Tampereella Poliisiammattikorkeakoulussa.
East India Company

Pelaaminen

Pelissä rakennetaan tunnettua kauppakomppaniaa strategian ja talouden hallinnan keinoin.
Pelissä on reaaliaikaiset meritaistelut.

Vastaanotto

Peli on saanut 7.7/10 pistettä IGN:n arvostelussa.
Paineaaltoahdin

Paineaaltoahdin on polttomoottorikäyttöön soveltuva imuilman ahdin. Alun perin se kehitettiin suihkumoottoreissa käytettäväksi. Paineaaltoahdin on pakokaasuahdin, kuten turboahdinkin, mutta paineaaltoahtimessa roottorin akseli ei siirrä ilman ahtamisessa tarvittavaa tehoa. Pakosarjasta tulevan pakokaasun jäännöspaine työntää pakokaasun ahtimen pyörivään roottoriin ja työntää imuilmaa, joka siirtyy ahdettuna imusarjaan. Matalapaineinen saapuva imuilma työntää pakokaasun roottorista pakoputkeen. Dieselmoottorin tapauksessa ahtimen roottorin pyörimisnopeus voi olla vakiosuhteessa moottorin kampiakselin pyörimisnopeuteen, jolloin yksinkertainen hihnavälitys riittää. Dieselmoottori toimii ilmaylijäämällä, joten vähäisestä pakokaasun sekoittumisesta imuilmaan ei ole merkittävää haittaa. Paineaaltoahtimen onkin katsottu sopivan hyvin dieselmoottorissa käytettäväksi. Ottomoottorin tapauksessa tilanne on toinen ja ahtimen roottorin pyörimisnopeutta on ohjattava tarkemmin. Paineaaltoahtimen pyörintänopeuden optimi riippuu muistakin tekijöistä kuin moottorin käyntinopeudesta, ja moottorin pakosarjasta ahtimelle saapuvan kaasun paine on näistä tärkein. Roottoria voidaan pyörittää sähkömoottorilla tai variaattorilla, jotta ahtimen roottorin nopeus saadaan optimoitua kulloisenkin kuormitustilanteen ja moottorin nopeuden mukaan. Moottori sammuu, jos paineaaltoahtimen roottori jostain syystä pysähtyy. Paineaaltoahtimilla on huomattavia käyttömahdollisuuksia turboahtimien ohella ajoneuvojen moottoreiden tehostamisessa ja pienentämisessä.
Höyhenpensaat

Tuntomerkit

Höyhenpensaat ovat tavallisesti monirunkoisia, lyhytrönsyisiä pensasmaisia kasveja, jotka muodostavat tiheitä rykelmiä. Oksissa, lehdissä ja kukkanupuissa on tähtikarvojen muodostama peite. Varren kaarna on vaaleanharmaa ja sileä. Lepäävät silmut ovat suomuttomia, mutta tiuhan tähtikarvan peittämiä. Kärkisilmu on lyhytvartinen tai varreton, ja siinä on 2–4 tukisuomua. Lehdet ovat lyhytruotisia; lapa on soikea tai vastapuikea tai pitkänomainen, joskus lähes pyöreä, ehyt, sulkasuoninen ja joskus vinotyvinen. Lavan laita on nyhäinen, sahainen tai hampainen, joskus aaltoileva.
Kukinto sijaitsee terminaalisesti ja on pitkänomainen, monikukkainen ja tiheä tähkä, perätön tai lyhytperäinen. Kukat ovat kaksineuvoisia ja tuoksuvia. Kukinnon alimmat kukat ovat toiminnallisesti hedekukkia, ja ne puhkeavat jo ennen lehtimistä. Kukan verhiö on yhdislehtinen, tavallisesti 5-7-liuskainen, pysty, vähäpätöinen, epäsäännöllinen ja muodostaa matalan kellomaisen hypantion (hypanthium) siihen kiinnittyneiden heteiden kanssa. Kukat ovat teriöttömiä. Heteitä on runsaasti (12-32), ja ne ovat näyttäviä ja antavat kukintoon höyhenmäisen vaikutelman. Valkoiset palhot ovat jopa 17 mm pitkiä, ja ponnet avautuvat kahdella läpällä. Sikiäin kiinnittyy hypantioon noin kolmasosaltaan kokonaispituudestaan. Vartaloita on kaksi, ja ne tulevat vanhemmiten sarvimaisiksi ja käyristyvät kärjestään. Hedelmä on kota, ja kodat sijaitsevat useamman kuin kolmen ryhmissä. Niissä on huomiota herättävät nokkamaiset vartalon jäänteet. Kota on karvapeitteinen, siinä on sekä tähtikarvoja että pidempiä suoria karvoja. Avautumiseltaan kodat ovat selkäluomaisia. Kussakin kodassa on kaksi punaisenruskeaa, kiiltävää ja kovaa siementä, joilla ei ole lentimiä.

Levinneisyys

Höyhenpensaat ovat kotoisin itäisen Pohjois-Amerikan lauhkeista osista.

Luokittelu

Höyhenpensaiden sukuun kuuluu vain kaksi yllämainittua lajia.

Käyttö

Höyhenpensaita viljellään koristetarkoituksiin.