Ponsse

1970-luku: Varhaiset vuodet

Metsäkoneyrittäjä Einari Vidgrén perusti Ponssen vuonna 1970 omaan tarpeeseen. Hän päätti rakentaa metsäkoneen itse, kun toisten tekemät koneet eivät hänen kovassa käytössään kestäneet Tehdaspuun savotassa. Koneen nähtyään kylällä ihmeteltiin, että ”mikähän Ponsse se tuostakin tulee”. Ponsse oli vieremäläinen koira, huoleton ja ruma sekarotuinen ajokoira, joka tunnettiin taitavana ja periksiantamattomana jäniksen ajajana.
Nähtyään Ponssen, hyvin kestävän metsäkoneen, Tehdaspuu pyysi Vidgréniä valmistamaan niitä lisää. Vidgrén päätti perustaa luomansa koneen ympärille myös yrityksen. Yrityksen perustamisessa oli vahvasti mukana myös Vieremän kunta. Einari Vidgrén kertoi huhtikuussa 1970 kunnanjohtaja Hannes Hirsimäelle, että hän perustaisi metsäkoneita valmistavan tehtaan, jos kunta rakentaisi sitä varten tehdashallin. Kunnanvaltuuston äänestyksessä päätettiin rakentaa halli, yhden äänen enemmistöllä. Se valmistui jo loppuvuonna 1970, jolloin Ponsse Oy syntyi.
Vuonna 1971 Vidgrén etsi tehtaalle ensimmäistä insinööriä Helsingin Sanomien ilmoituksella. Valituksi tuli nuori insinööri, Jouko Kelppe, joka työskenteli koko uransa Ponssella ja oli mukana kehittämässä kaikkia Ponsse-koneita ensimmäisiä prototyyppejä lukuun ottamatta.
Yhtiön ensimmäisten 10 vuoden aikana koneita valmistui vuosittain noin viisi kappaletta. Ensimmäinen Ponsse vietiin ulkomaille vuonna 1974, jolloin Saksassa oli suuri myrsky, jonka tuhojen korjaamiseen tarvittiin myös ulkomaista kalustoa.

1980-luku: Ponsse myydään

Ponssen tuotantomäärät vähitellen kasvoivat 1980-luvulla, kun myös Kehitysaluerahasto lähti tukemaan kasvua. Vuonna 1980 markkinoille tuotiin ajokone S20, jota seurasi huomattavasti kevyempi S15-malli vuonna 1983. Koneellisen puunkorjuun lisääntyessä alettiin miettiä myös sitä, millaisia jälkiä raskaat kuljetuskoneet metsiin jättivät. Ponssen läpimurron katsotaankin alkaneen myöhemmin "legendaarisen maineen" saaneesta Ponsse S15-kuormatraktorista, jonka runko oli valmistettu osittain alumiinista. Varsin tuntematon metsäkonemerkki sai julkisuutta laitteella, joka oli kilpailijoitaan (mm. Valmet, Lokomo, Volvo) huomattavasti kevyempi.
Vuonna 1985 markkinoille ilmestyivät kouraprosessorit ja kourahavesterit. Erilaisia kouraharvestereita testailtiin Urakointiliike Einari Vidgrenin savotoilla, mutta kun ne eivät olleet Vidgrénin mielestä tarpeeksi valmiita, Ponsse alkoi valmistaa niitä itse. Uusi H520-koura ei kuitenkaan toiminut ihan ongelmitta, joten myytyään kolmisenkymmentä kouraa, Ponsse joutui suuriin haasteisiin, kun kouria jouduttiin korjaamaan urakalla. Saatujen kokemusten avulla loppuvuonna syntyi uusi hakkuulaite, harvesterikoura H60, joka saattaa olla maailman myydyin harvesterikoura. Harvesterikouriin tarvittavat mittalaitteet Ponsse osti Kajaanin Automatiikka Ky:ltä. 
Joulukuussa 1988 Ponsse Oy myytiin SKOP-konsernin teollisuusyhtiö Interpolator Oy:lle, joka halusi rakentaa vahvan metsäkoneyhtymän, Norcarin, joka pärjäisi myös maailmalla. Einari Vidgrénistä tuli Norcarin hallituksen jäsen ja Einarin veljestä, Esa Vidgrenistä, Ponsse Oy:n toimitusjohtaja.

1990-luku: Vidgrénit ostavat Ponssen takaisin

Keskellä 1990-luvun alun lamaa Norcar ajautui konkurssiin, Interpolator joutui selvitystilaan ja Ponsse puolestaan päätettiin myydä. Helmikuussa 1993 Einari Vidgrénin vetämä sijoittajaryhmä osti Ponssen takaisin, ja yhtiöön fuusioitiin myös Kajaanin Automatiikka Ky. Samana vuonna Ponsse toi maailman ensimmäisenä metsäkoneenvalmistajana markkinoille tietokonepohjaisen mittalaitejärjestelmän, Ponsse Optin. Vuonna 1992 Ponsse oli esitellyt kahdeksanpyöräisen kevyen metsäkoneketjun, HS10 harvesterin ja S10-ajokoneen. 
Ponsse perusti ensimmäisen tytäryhtiönsä, ruotsalaisen Västeråsissa sijaitsevan Ponsse AB:n, vuonna 1994. Samana vuonna Ponssen toimitusjohtaja Esa Vidgrén kuoli yllättäen 44-vuotiaana. Helsingin pörssiin yhtiö listautui vuonna 1995.  Listautumisesta saadut varat Ponsse käytti kansainvälistymiseen, ja perusti tytäryhtiöt Yhdysvaltoihin, Ranskaan ja Iso-Britanniaan.
Vuonna 1996 Ponsse esitteli kaksi uutta harvesteria, Ergo HS16 ja Cobra HS10. Ponssen metsäkone kytkettiin ensimmäistä kertaa verkkoon vuonna 1997. Metsäteollisuuden tietojärjestelmät hyödyntävät metsäkoneiden tuottamia tietoja muun muassa siinä, että puut voidaan kuljettaa oikeisiin paikkoihin.

2000-luku: Kasvuvuodet päättyvät taantumaan

Vuonna 2000 Ponsse uudisti koko mallistonsa perusteellisesti. Ponssen 30-vuotisjuhlien yhteydessä esiteltiin digitaalinen ohjausjärjestelmä, OptiControl ja 2001–tuoteperhe, jossa käytettiin Mercedes-Benz -moottoreita, ja johon kuului muun muassa Beaver-harvesteri. Näkyvin muutos oli tuotteiden moderni pyöreä muotoilu ja uusi hopeanharmaa väri. Väristä ja moottorimerkistä johtuen tuote sai lempinimiä kuten "metsien johtotähti", "metsien mersu" ja "metsien hopeanuoli".
BuffaloDual esiteltiin vuonna 2002.  Vuonna 2003 Ponsse valmisti 3 000. metsäkoneensa. Loppuvuonna se esitteli uuden malliston ohella maailman ensimmäisenä metsäkoneenvalmistajana koneisiin suunnitellun reaaliaikaisen etähuoltoyhteyden, Remote Servicen. 
Arto Tiitinen aloitti Ponssen toimitusjohtajana vuonna 2004. Hän oli aiemmin työskennellyt Valtralla markkinoinnin ja myynnin johtotehtävissä. Vuonna 2008 Tiitinen jätti paikkansa ja siirtyi Keskisuomalainen Oyj:n toimitusjohtajaksi. Ponsse perusti samana vuonna Venäjälle tytäryhtiön, OOO Ponssen, ja osti seinäjokelaisen Epec Oy:n, joka valmisti työkoneiden ohjausjärjestelmiä. 
Ponsse osti vuonna 2005 Lako Oy:n ja perusti Brasiliaan Ponsse Latin American. Seuraavana vuonna esiteltiin Bear-harvesteri ja Elephant-ajokone. Kansainvälinen kasvu jatkui vuonna 2007, kun Ponsse perusti tytäryhtiön Kiinaan. Yhtiö toi samoihin aikoihin markkinoille 10-pyöräisen ajokoneen, jota oli kehitetty pehmeiden turvemaiden puunkorjuuteknologiaa varten yhdessä Metsähallituksen ja Metsäntutkimuslaitoksen kanssa. 
Tiitisen seuraajaksi Ponssen uudeksi toimitusjohtajaksi valittiin vuonna 2008 tekniikan tohtori Juho Nummela, joka oli työskennellyt yhtiön palveluksessa vuodesta 2002 lähtien. Vuonna 2008 Ponssen näkymät olivat niin hyvät, että yhtiössä keskityttiin tuotantokapasiteetin lisäämisen pulmiin. Sitten alkoi lama, ja Ponssen ensimmäiset yt-neuvottelut käynnistyivät loppuvuonna 2008. Henkilöstömäärä tippui noin 1 100 henkilöstä runsaaseen 800 henkilöön. Juho Nummela kommentoi yhtiön tilannetta muutamaa vuotta myöhemmin: ”Vientimarkkinat lähtivät käytännössä alta pois, yhtiössä oli henkilöstöä yli tuhat ja tase aika raskaana, vaihto-omaisuutta oli paljon ja kulut tosi isot”. Liikevaihto jäi lamavuonna 2009 alle 150 miljoonan euron.
Vuonna 2009 metsäkoneiden valmistus romahti neljännekseen edellisestä vuodesta. Kesällä 2009 päiväkapasiteetti oli viisi konetta ja tilauskannassa koneita oli seitsemän. Kriisitilanteessa alettiin keskittyä tuotekehitykseen. Tammikuussa 2009 Einari Vidgrén antoi aikataulun projektille, jossa kuusipyöräisten harvesterien rinnalle tuotaisiin uusi kahdeksanpyöräinen malli: ”Foxilla kaatuu ensimmäinen puu pääsiäisenä”. Kahdeksanpyöräinen Fox syntyi aikataulussa, neljässä kuukaudessa, ja käyttäjät pitivät uudenlaisesta koneesta. Useiden vuosien ajan Ponsse oli ainoa kahdeksanpyöräisiä harvestereita valmistava yhtiö.

2010-luku: Einari Vidgrénin jälkeen

Einari Vidgrén kuoli sairauskohtaukseen 26. lokakuuta 2010. Hän toimi Ponssen hallituksen johdossa kuolemaansa asti. Hänen kuolemansa jälkeen puheenjohtajaksi nimitettiin hänen poikansa Juha Vidgrén ja varapuheenjohtajaksi Heikki Hortling. Hänen muut poikansa olivat myös mukana yrityksen toiminnassa: Jarmo Vidgrén toimi yhtiön myynti- ja markkinointijohtajana, Janne Vidgrén Keski-Euroopan aluejohtajana ja Jukka Vidgrén hallituksen jäsenenä. Yrityksen omistuksesta yli 60 % kuului Vidgrénien perheelle.  
Aiemmin esiteltyä Foxia suurempana teknologisena harppauksena pidetään Scorpioniksi nimettyä hakkuukonetta, jota alettiin myydä vuonna 2014. Scorpionin kuljettajan ohjaamo pysyy vaakatasossa myös rinteillä liikuttaessa ja suuri osa laitteen tekniikasta oli kokonaan uutta. Scorpion on eräänlainen liikkuva tietokone, jonka ohjaamossa on näppäimistö, kosketusnäyttö ja kaksi ohjainta. Koneen toimintaa voi seurata verkon kautta esimerkiksi älypuhelimella. Laitteen hinta on noin puoli miljoonaa euroa, ja se teki Ponssesta yhden teollisen internetin edelläkävijän Suomessa.
Vuonna 2015 Ponsse valmisti 10 000. metsäkoneensa. Ponssen liikevaihto oli 461,9 miljoonaa euroa, 18 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna, ja sen osuus maailman metsäkonemarkkinoista oli noin neljännes.
Työntekijöitä yhtiöllä oli vuonna 2016 noin 1 400, joista Suomessa 750 ja näistä Vieremällä työskenteli 550 henkilöä.
Yrityksessä on enemmän ohjelmisto- kuin mekaniikkasuunnittelijoita. Ponssen koneissa on paljon antureita, joista saadaan massoittain tietoa eli big dataa. Sitä voidaan hyödyntää koneiden huollossa ja kuljettajan työn tehokkuudessa. Maaliskuussa 2016 Ponsse järjesti Industryhack-tapahtuman, jossa koodaritiimit miettivät uusia tapoja hyödyntää koneiden keräämää dataa. Heikki Hortling kuoli huhtikuussa 2016.

Koulutusta

Pohjois-Karjalan Ammattiopistossa Valtimolla on Ponsse-asentajakurssi, jossa erikoistutaan Ponsse-metsäkoneasentajaksi.
Ylä-Savon ammattiopistossa taas on kehitetty laajennettua työssäoppimista hyödyntäen kone- ja tuotantotekniikan perustutkinto-opiskelijoille opintopolkumalli, jossa opiskelija suorittaa 35% opinnoistaan Ponsse Oyj:n eri toimipisteissä.
Vuonna 2007 Ponsse ja Moskovan metsäyliopisto aloittivat yhteistyön, jonka tavoite oli tarjota yliopistotasoista tavaralajimenetelmän koulutusta. Yliopistolla on tärkeä rooli Venäjän metsäteollisuuden ja puunkorjuun kehittäjänä.