Faure Gnassingbé

Elämäkertaa

Gnassingbé syntyi Afagnanin kaupungissa 1966. Hänen isänsä Gnassingbé Eyadéma kaappai vallan seuraavana vuonna.  Nuori Gnassingbé vietti etuoikeutettua elämää ja opiskeli Pariisissa Sorbonnessa finanssialan tutkinnon. Hän jatkoi opintojaan Yhdysvalloissa George Washingtonin yliopistossa- 
Maansa kansalliskokouksen jäseneksi Gnassingbé valittiin vuonna 2003 ja hän pääsi yksityistämiskomission jäseneksi. Ministeriksi hän pääsi vuonna 2003 ja hänen vastuualueeseensa kuuluivat muiden mukana maan postilaitos. Ministerinä hän toimi aina helmikuuhun 2005 asti. 
Togon perustuslakia muutettiin vuonna 2002. Presidentin vähimmäisikää alennettiin 45- vuodesta 35-vuoteen. Oppositio esitti arvion, että Gnassigbé Eyadéma valmistelee pojastaan seuraajaansa. Faure Gnassigbé alkoi esiintyä isänsä rinnalla julkisissa tilaisuuksissa vuodesta 2003 alkaen enenevässä määrin. 
Gnassigbé Eyadema kuoli yllättäen 5. helmikuuta] 2005. Togon perustuslain mukaan tässä tilanteessa presidenttinä pitäisi toimia maan kansalliskokouksen puhemies. Puhemies Fambaré Ouattara Notchaba oli kuitenkin ulkomailla ja Gnassingbé vannoi prseidentin virkavalan "maan vakauden vuoksi". Togossa arveltiin nyt Notchaban jäävän ulkomaille, sillä muuten presidentin klaani surmaisi hänet. Nyt myös atmeija ilmoitti, että Notchaban on jäätävä syrjään. Kansalliskokous äänesti Gnassingbén presidentiksi. Hän sai 98% äänistä. Opposition edustajia ei kuulunut kansalliskouksen jäsenistöön. Vallansiirto-operaation suunnitteli ranskalainen oikeustieteilijä Charles Debbasa. 
Lakia muutettiin myös siltä osin, että uusia presidentinvaaleja ei tarvitsekaan pitää 60 päivän sisällä edellisen presidentin kuolemasta ja Gnassingbé voi jatkaa presidenttinä vuoteen 2008. Nyt asiasta esittivät myös naapurimaat protesteja ja Afrikan Unioni piti tapahtunutta vallanvaihdosta sotilasvallankaappauksena.
Helmikuussa 2005 Gnassingbé ilmoitti, että uudet vaalit järjestetään sittenkin 60 päivän kuluessa, mutta että hän ei eroa virastaan. 21. helmikuuta 2005 Togon kansalliskokous muutti maan perustuslakia jotta Gnassingbén ei tarvitsekaan erota ennen vaaleja. Päätös oli laiton. Helmikuun 26. päivä Togon suurin puolue nimitti Gnassingbén presidenttiehdokkaakseen pian sen jälkeen hän ilmoitti eroavansa virastaa. Kansalliskokous asetti nyt väliaikaisen presidentin Bonfon Abassin hoitamaan virkaa 25. maaliskuuta 2005 asti. Hän on yleisesti pidetty maan armeijan sekä Gnassingbén suvun nukkehallitsijana. 
Togon oppositiosta ilmoittautui kaksi vastaehdokasta, insinööri Emmanuel Bob-Akitani ja maan ensimmäisen presidentin poika Gilchrist Olympio. Olympio ei tosin ollut vaalikelpoinen, sillä ei ollut asunut Togossa ennen vaaleja lain vaatimia 12 kuukautta. Olympio oli ollut vapaaehtoisesti maanpaossa, sillä oli pelännyt tulevansa isänsä lailla presidentin suvun murhaamaksi. 
Virallisten tietojen mukaan Faure Gnassingbé sai vaaleissa vähän yli 60% äänistä. Ulkopuolista vaalitarkkailua ei sallittu. Togon oppositiopuolueet järjestivät presidentinvaihdoksen johdosta protestimielenosoituksia. Maan turvallisuusviranomaisten arvoidaan surmanneen yli 1000 protestoivaa kansalaista. Benin ja Ghana ovat vastaanottaneet 40 000 togolaista pakolaista. 
Togolaiset ovat antaneet presidentilleen nimen "Bébé Gnass". Vuonna 2008 Gnassingbé herätti huomiota ostamalla maan presidentin virka-autoksi Maybach- loistoauton. Auton hinta oli 1 500 000€. Se vastaa 3000 togolaisen vuosittaista minimipalkkaa.