Veikkausliiga

Historiaa

Jalkapallon Suomen mestaruus ratkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1908, ja sarjamuotoisesti mestaruudesta on pelattu muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta vuodesta 1930 lähtien. Vuonna 1989 perustettiin Palloliitosta erillinen seurajohtoinen organisaatio, joka otti hallinnoitavakseen korkeimman sarjatason. Liiga korvasi SM-sarjan, ja sen ensimmäinen kausi oli 1990, jolloin sen nimi oli Futisliiga. Liigan avauskierros pelattiin 29. huhtikuuta 1990. Kaudesta 1992 lähtien se on tunnettu nimellä Veikkausliiga pääyhteistyökumppani Veikkauksen mukaan.
Liigan joukkuemäärä on vaihdellut alkuperäisestä 12 joukkueesta pienimmillään 10 joukkueeseen ja suurimmillaan 14 joukkueeseen. Kausi 2006 pelattiin alkuperäisestä suunnitelmasta poiketen 13 joukkueella Allianssin liigalisenssin epäämisen vuoksi. Myös sarjajärjestelmä on vaihdellut. Ensimmäisellä kaudella 1990 mestaruus ratkaistiin pudotuspeleillä, joihin pääsi kahdeksan parasta joukkuetta. Myöhemmin on neljänä kautena käytetty myös järjestelmää, jossa varsinaisen runkosarjan jälkeen joukkueet on jaettu sijoituksiensa mukaan ylempään ja alempaan jatkosarjaan, joissa lopulliset sijoitukset on ratkaistu. Useimmiten on kuitenkin pelattu pelkkä runkosarja. Ajoittain sarja on pelattu kolminkertaisena eli joukkueet ovat kohdanneet toisensa kolmesti kauden aikana. Pisimmillään tämä on tarkoittanut 33 ottelukierroksen pituista kautta vuosina 1991–1992, 2000–2001 ja uudelleen vuodesta 2011 alkaen, jolloin sarjassa oli 12 joukkuetta.
Liigassa on pelannut vuosina 1990–2014 yhteensä 38 eri seuraa, joista ainoastaan HJK on pelannut sarjassa jokaisena kautena. HJK:lla on myös eniten mestaruuksia (11) ja peräkkäisiä mestaruuksia (kuusi kausina 2009–2014). Yhteensä mestaruuden on voittanut kahdeksan eri seuraa.

Sarjajärjestelmä

Liigassa on 12 joukkuetta kaudella 2015. Kausi alkaa huhtikuussa ja päättyy lokakuussa. Joukkueet pelaavat kolminkertaisen sarjan eli joukkueet kohtaavat toisensa kolmesti kauden aikana ja otteluita kullekin joukkueelle kertyy 33. Kotiotteluita on 16 tai 17 siten, että edelliskauden kuusi parasta joukkuetta saavat yhden kotiottelun enemmän. Liigan voittaja on Suomen mestari.
Ottelun voitosta saa kolme pistettä ja tasapelistä yhden. Mikäli kauden päätyttyä kaksi tai useampi joukkuetta on tasapisteissä, paremmuuden ratkaisee maaliero tai sen ollessa sama tehtyjen maalien määrä. Liigassa viimeiseksi sijoittunut joukkue putoaa suoraan Ykköseen, jonka voittaja puolestaan nousee suoraan liigaan. Liigassa toiseksi viimeiseksi sijoittunut karsii liigapaikasta Ykkösessä toiseksi sijoittuneen kanssa. Osallistuvilta seuroilta vaaditaan muun muassa taloudellisia edellytyksiä sekä olosuhdeohjelman pykälien täyttämistä liigalisenssin myöntämiseksi.
Liiga on kansainvälisellä kilpailukaudella 2015–2016 Euroopan jalkapalloliiton (UEFA) sarjarankingissa sijalla 36. Liigan voittaja pääsee UEFAn Mestarien liigan toiselle karsintakierrokselle. Toiseksi ja kolmanneksi sijoittuneet sekä Suomen cupin voittaja pääsevät Eurooppa-liigan (aik. UEFA-cup) ensimmäiselle karsintakierrokselle. Mikäli cupin voittaja on oikeutettu Mestarien liigan tai Eurooppa-liigan paikkaan jo liigasijoituksensa perusteella, siirtyy cupvoittajan Eurooppa-liigan paikka liigan neljänneksi sijoittuneelle joukkueelle. 
Talvella ennen liigakauden alkua joukkueet pelaavat Liigacupia.

Hallinto

Liigaa hallinnoi Jalkapalloliiga ry, jonka hallituksen puheenjohtaja on Lasse Lehtinen. Hallituksessa istuu yksi jäsen kustakin liigaseurasta. Liigan toimitusjohtaja on Timo Marjamaa, ja henkilöstöön kuuluu myös markkinointijohtaja ja yhteyspäällikkö. Liigan toimisto sijaitsee Helsingissä Sonera Stadiumin tiloissa. Alempien sarjatasojen toiminnasta vastaa Palloliitto ja sen piirit.
Liigalla on päätäntävalta muun muassa markkinointi- ja televisiointisopimuksistaan. Sarjajärjestelmän hyväksyy Palloliitto liigan esityksestä (sopimus vuodelta 2001). Seurojen liigalisenssien myöntämisestä päättää liigahallituksen ja Palloliiton liittohallituksen yhteinen liigalisenssikomitea.
Palloliitto ja Veikkausliiga allekirjoittivat 24. joulukuuta 2015 kausia 2016 – 2020 koskevan sopimuksen jalkapallon ylimmän sarjatason (Veikkausliiga) järjestämisestä. Sopimuksen sisältö on Palloliiton ja Veikkausliigan asettamien työryhmien esitysten mukainen.
Liiga on eurooppalaisten jalkapallon ammattilaisliigojen yhteistyöjärjestön EPFL:n jäsen.

Mestaruuspatsas

Liigan mestaruuspatsas on naantalilaisen taiteilijan Timo Iivosen suunnittelema ja toteuttama, ja se on ollut käytössä ensimmäisestä liigakaudesta 1990 lähtien. 15 kilogrammaa painava ja 80 senttimetriä korkea patsas esittää kahta jalkapalloilijaa pallontavoittelutilanteessa. Patsas on hitsattu yhteen noin 300 osasta.
2000-luvun alkuun asti patsas tunnettiin nimellä Futura-patsas yhteistyökumppani Nesteen mukaan, mutta sittemmin patsaasta on käytetty vain nimeä Veikkausliigan mestaruuspatsas. Taiteilija Iivonen työskenteli liigan perustamisen aikoihin Naantalin Neste-huoltoasemalla, mitä kautta patsasprojekti tuli hänen toteutettavakseen.

Televisio ja radio

Veikkausliigan sekä Sanoma Media Finland:in välisen keväällä 2015 solmitun kolmivuotisen tv-sopimuksen myötä kaikki Veikkausliigan ottelut ovat olleet mahdollista katsoa suorana maksullisissa Ilta-Sanomien IS-Extrassa, sekä kaudesta 2016 alkaen myös Nelosen Ruutu+ -palveluissa. Tämän lisäksi Nelonen sekä Jim esittävät kauden aikana kerran kuukaudessa Futiskierros-lähetyksen, jossa käsitellään useita otteluita.
Aikaisemmin liigaa on televisioitu ainakin Ylen, Nelosen, Urheilukanavan, Canal+:n, URHOtv:n ja Kutosen kanavilla sekä Veikkauksen VeikkausTV-verkkopalvelussa. Liigan ja Urho-TV:n välinen televisiointisopimus kattoi kaudet 2010–2014 ja oli Yle Urheilun tietojen mukaan arvoltaan noin kuusi miljoonaa euroa. Urho-TV lopetti toimintansa huhtikuussa 2014, ja sillä oli ollut jo aiemmin vaikeuksia täyttää sopimuksen mukaisia maksuja.
Radiossa liigan ottelutapahtumia seurataan Yle Puheen Jalkapallokierroksessa.