Euroopan alueiden komitea

Euroopan alueiden komitea (AK) on paikallis- ja aluehallintoa edustava elin Euroopan unionissa (EU). Se on valtiotasoa alempien hallintotasojen (alueiden, maakuntien, kuntien ja kaupunkien) suora vaikutuskanava EU:n toimielinrakenteessa.
Alueiden komitea perustettiin vuonna 1994. Perustamisen taustalla oli kaksi syytä: ensinnäkin noin kolme neljäsosaa EU:n lainsäädännöstä pannaan täytäntöön paikallis- tai aluetasolla, joten oli perusteltua antaa paikallis- ja aluetason edustajille mahdollisuus vaikuttaa uuden EU-lainsäädännön laatimiseen. Toinen huolenaihe oli ihmisten etääntyminen Euroopan yhdentymisprosessista. EU-kansalaisia lähinnä olevan vaaleilla valitun hallintotason ottaminen mukaan EU:n päätöksentekoon nähtiin keinona tuoda EU:ta lähemmäs ihmisten arkea.

Periaatteet

Komitean työtä ohjaavat toissijaisuusperiaate, läheisyysperiaate ja kumppanuusperiaate.
Subsidiariteetti- eli toissijaisuusperiaate vahvistettiin EU:n perussopimuksissa samaan aikaan kun alueiden komitea perustettiin. Periaate merkitsee sitä, että päätökset tulisi tehdä EU:ssa tasolla, joka on mahdollisimman lähellä kansalaisia. Toisin sanoen EU:n ei tulisi puuttua kysymyksiin, jotka voidaan hoitaa paremmin valtio-, alue- tai paikallistason hallinnossa.
Läheisyysperiaatteen mukaan kaikkien hallintotasojen tulisi pyrkiä toimimaan lähellä kansalaisia. Niiden tulisi huolehtia etenkin työskentelyn avoimuudesta, jotta ihmiset tietäisivät, kuka on vastuussa mistäkin ja kenelle voi esittää mielipiteensä.
Kumppanuusperiaatteen mukaan toimiva EU-hallinto edellyttää EU-, valtio-, alue- ja paikallistason yhteistyötä. Kaikki neljä hallintotasoa ovat välttämättömiä, ja niiden tulisi osallistua päätöksentekoprosessiin "monitasoisen hallintomallin" mukaisesti.

Toimiala

Perussopimuksissa Euroopan komissio ja Euroopan unionin neuvosto velvoitetaan kuulemaan Euroopan alueiden komiteaa kaikista uusista ehdotuksista sellaisilla aloilla, joilla on vaikutuksia alue- ja paikallistasoon. Näiden alojen lisäksi komissiolla, neuvostolla ja Euroopan parlamentilla on mahdollisuus kuulla komiteaa muistakin aiheista, jos ne katsovat ehdotuksen vaikuttavan merkittävästi alue- tai paikallistasoon. Alueiden komitea voi myös antaa oma-aloitteisia lausuntoja nostaakseen haluamiaan aiheita EU:n asialistalle.
Lissabonin sopimuksen (toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta annetun pöytäkirjan (N:o 2) 8. artikla) myötä komitea sai oikeuden (etuoikeutetun aseman) panna kanteita vireille Euroopan unionin tuomioistuimessa.

Suomalaiset edustajat

Suomella on komiteassa yhdeksän edustajaa. He ovat Nousiaisten kunnanvaltuuston jäsen Ilpo Haalisto (ps.), Laitilan kaupunginvaltuuston jäsen Pauliina Haijanen (kok.), Espoon kaupunginvaltuuston jäsen Sirpa Hertell (vihr.), Keravan kaupunginvaltuuston jäsen Anne Karjalainen (sd.), Rovaniemen kaupunginvaltuuston jäsen Antti Liikkanen (sd.), Ahvenanmaan kansliaministeri Gun-Mari Lindholm, Espoon kaupunginvaltuuston jäsen Markku Markkula (kok.), Lapinlahden kunnanvaltuuston jäsen Ossi Martikainen (kesk.) sekä Säkylän kunnanvaltuuston jäsen Satu Tietari (kesk.).
Varajäseniä ovat Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen Tiina Elovaara (ps.), Vantaan kaupunginvaltuuston jäsen Patrik Karlsson (r.), Kemin kaupunginvaltuuston jäsen Veikko Kumpumäki (vas.), Tornion kaupunginvaltuuston jäsen Katri Kulmuni (kesk.), Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen Hannele Luukkainen (kok.), Vaasan kaupunginvaltuuston jäsen Matias Mäkynen (sd.), Liperin kunnanvaltuuston jäsen Sanna Parkkinen (sd.), Pirkkalan kunnanvaltuuston jäsen Antero Saksala (kok.), sekä Ahvenanmaan maakuntapäivien jäsen Wille Valve.