Sörnäinen

Nimi

Sörnäisten nimi juontuu ruotsinkieliseen nimeen Södernäs ("Eteläniemi") ja se mainitaan ensimmäistä kertaa vuonna 1639 Uuden Helsingin perustamisasiakirjassa, mutta nimi lienee kuitenkin paljon vanhempi. Tuolloin kaupungin uudelleensijoittamista suunniteltiin nykyisen Sörnäisten alueelle. Loppujen lopuksi kaupunki sijoitettiin Vironniemeen. Jo 1700-luvulla nimi Södernäs on vaihtunut kartoilla murteelliseen muotoon Sörnäs. Suomeksi on ensin käytetty nimeä Sörnäsi 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa Söörnäinen. Vuonna 1928 vahvistettiin virallisesti nimipari Sörnäinen – Sörnäs.
Helsingin slangissa alue tunnetaan nimillä Sörkka ja Sörkkä. Lähtömuotona lienee ollut ruotsinkielisen slangin Sörckan.

Muuttuva Sörnäinen

Itäisen Viertotien (nyk. Hämeentie) rakentaminen 1850-luvulla Siltasaaresta Kumpulaan oli merkittävä itäisen kantakaupungin kehittymiselle. Tien itäpuolelle kohosi tehtaita ja länsipuolelle asutusta. Suomen toinen rataosuus Pasilasta Sörnäisten satamaan avattiin vuonna 1863, ja tästä ajankohdasta alkoi Sörnäisten voimakas kasvu.
Kaupunkirakentaminen levisi Sörnäisistä kohti Kalliota, kun muutamat tehtailijat perustivat osakeyhtiön työväkensä asuttamiseksi, ja sen seurauksena syntyi rivi "puulaakivilloja". Työväkeä asui villoissa valtavia määriä.  Monissa asunnoissa ei ollut edes wc:tä ja koko neljän hengen perhe saattoi asua yhdessä pienessä huoneessa. Näissä työväenluokkaisissa olosuhteissa syntyi myös Stadin slangi 1900-luvun alussa.
Sörnäisten sataman läheisyydessä, Sörnäisten rantatien molemmin puolin on toiminut joukko tehtaita, muun muassa Kone- ja Siltarakennus sekä Elannon tehtaat. Alueella on toiminut myös Suvilahden kaasulaitos ja vielä nykyäänkin Hanasaaren voimala.
Kantakaupunki kävi vähitellen liian ahtaaksi teollisuustoiminnoille, jotka alkoivat siirtyä esikaupunkeihin. Vanhojen teollisuusalueiden muutos asuinalueiksi alkoi 1970-luvulla Merihaasta ja jatkuu edelleen. Sörnäisten entiselle teollisuusalueelle on rakennettu uusi Lintulahden asuinalue, työpaikkoja ja kulttuuripalveluja, sekä Teatterikorkeakoulu. Myös Sörnäisissä yli sata vuotta toiminut rahtilaivasatama lakkautettiin vuonna 2008 Vuosaaren uuden sataman valmistuttua. Lähiympäristöä parannetaan alueen muuttuneen luonteen mukaisesti.
Sörnäinen, Alppiharju ja Kallio ovat muun kantakaupungin ohella tiheimmin rakennettuja alueita Helsingissä ja samalla koko Suomessa. Pienasuntojen osuus kaikista asunnoista on Helsingin suurin: jopa 80 prosenttia. Siksi itäinen kantakaupunki onkin todennäköisin nuorten ensiasuntojen ostokohde. Asuntojen pienuuden takia tyypillisin alueen asukas on yksin asuva nuori aikuinen, tai ikääntynyt tai lapseton pariskunta.
Sörnäisten satama-alueelle ja sen ympäristöön rakennetaan 2010–2030-luvuilla uusi merellinen 25 000 asukkaan ja 10 000 työpaikan Kalasataman alue osaksi itäistä kantakaupunkia.

Sörnäinen liikenteellisenä solmukohtana

Helsingin itäisessä kantakaupungissa autojen lukumäärä asukasmäärään nähden on pienintä Helsingissä. Alueen peruspalvelut ovat kattavat ja aina lyhyellä kävelyetäisyydellä. Sörnäisten läpi kulkevat lähes kaikki keskustasta koilliseen ja itäiseen Helsinkiin sekä Itä-Vantaalle suuntautuvat bussilinjat sekä useita poikittaislinjoja. Etenkin niin kutsuttu Sörnäisten kurvi on lukuisten joukkoliikenneyhteyksien solmukohta. Useat raitiolinjat kulkevat Hämeentietä pitkin, ja Sörnäisten metroasema otettiin käyttöön 1984, sekä uusi asema Kalasatama, joka avattiin vuonna 2007. Alueen joukkoliikenneyhteydet kaikille puolille pääkaupunkiseutua ovat erinomaiset.