google/wiki40b huggingface dataset:
Kiristysside

Kiristysside on pikaensiapu amputoituneelle raajalle. Sen tarkoitus on tilapäisesti ehkäistä valtimoiden toiminta menetetylle tai runsaasti verta vuotavalle alueelle. Tämä tehdään tukkimalla raajaan menevä valtimo raajaa edeltävästä taitekohdasta. Sidettä ei ole suositeltavaa käyttää yli kahta tuntia. Kiristysside tulisi asettaa aina lähimmän nivelen yläpuolelle eli jos vuoto on ranteessa, tulisi kiristysside asettaa kyynärpään yläpuolelle. Sama koskee muitakin raajoja. Jos vuoto on nilkassa, tulisi kiristysside asettaa polven yläpuolelle. Kiristyssiteeksi kelpaa oikean siteen lisäksi mikä tahansa kangas, myös naru.
Jos runsas verenvuoto jatkuu kaikista muista tyrehdyttämisyrityksistä huolimatta, voi pakkotilanteessa joutua asettamaan kiristyssiteen suoraan vuotokohdan yläpuolelle. Nivelistä tukittuna verenvuodon estäminen on tehokkaampaa, mutta suoraan yläpuolelle laittaminen vähentää verenvuotoa nopeammin. Kiristysside ei kuitenkaan tukahduta luunmurtuman yhteydessä vuotoa luun sisältä, joten raajan pitää edelleen olla kohoasennossa.
Esimerkiksi Yhdysvaltain armeijassa kiristysside kuuluu taisteluvarustukseen.
Jätevedenkäsittely

Jätevedenkäsittelyllä tarkoitetaan tapaa, jolla jätevedet järjestetään niiden syntymisen jälkeen puhdistettavaksi. Jätevedet voidaan käsitellä kiinteistökohtaisesti, useamman kiinteistön yhteiskäsittelynä tai johtaa ne kunnallista viemäriverkkoa pitkin jätevedenpuhdistamolle. Suomalaisista noin 20% asuu haja-asutusalueilla, mikä tarkoittaa runsaan 250 000 vakituisesti asutun kiinteistön sijatsevan kunnallisen viemäriverkoston ulkopuolella. Haja-asutusalueella viemäriverkoston ulkopuolella sijaitsevia kiinteistöjä koskettaa ympäristönsuojelulaki ja jätevesiasetus (157/2017) eli valtioneuvoston asetus jätevesien käsittelystä viemäriverkoston ulkopuolisilla alueilla. 

Kiinteistökohtainen käsittely

Hajajätevesilainsäädönnön vaatimusten mukaiselle kiinteistön jätevesijärjestelmälle teknisiä vaihtoehtoja ovat erilaiset maapuhdistamot sekä pienpuhdistamot. Jätevesi voidaan myös kerätä umpisäiliöön ja toimittaa kunnalliselle jätevedenpuhdistamolle. Valinta tulee suorittaa kiinteistön erityispiirteet ja kiinteistön elinkaari huomioon ottaen. Suomen ympäristökeskus ylläpitää luetteloa vaihtoehtoisista käsittelyjärjestelmistä ja niillä saavutettavista puhdistustuloksista.

Puhdistusmenetelmät lyhyesti

Jäteveden maasuodattamossa jätevesi puhdistuu kulkeutuessaan esikäsittelyyn saostussäiliöön ja edelleen maakerroksista rakennettuihin suodatinkerroksiin.  Puhdistettu vesi kootaan putkistolla edelleen johdettavaksi ympäristöön tai jatkokäsittelyyn. Jäteveden maahanimeyttämössä jätevesi puhdistuu kulkeutuessaan esikäsittelyyn saostussäiliöön, josta jätevesi imeytetään maaperään puhdistumaan maaperän omissa rakennekerroksissa ennen sen kulkeutumista pohjaveteen.
Panospuhdistamossa talousvettä puhdistetaan fysikaaliseen, kemialliseen ja biologiseen prosessiin tai näiden menetelmien yhdistelmään perustuen. Panospuhdistamossa hyväksikäytetään pieneliöiden ja jäteveden hapetettua mikrobiprosessia ja jäteveden kemiallisen saostumisen menetelmää jäteveden puhdistamisessa. Samaa tekniikkaa käytetään kunnallisissa jätevedenpuhdistamoissa.
Umpisäiliö ei ole puhdistamo vaan vesitiivis, talousjäteveden tai lietteen varastoimiseen tarkoitettu säiliö, josta ei ole jäteveden purkuputkea ympäristöön. Umpisäiliön jätevedet kuljetetaan myöhemmin kunnalliselle jätevedenpuhdistamolle puhdistettavaksi. Umpisäiliö voi olla osana jäteveden puhdistamoa kaksoisviemäröinnissä, jossa yhdistetään umpisäiliön ja maasuodatuksen tai maaimeytyksen puhdistusmenetelmiä. Kaksoisviemäröintijärjestelmässä WC-vedet johdetaan umpisäiliöön varastoitavaksi myöhempää kunnallisen jätevedenpuhdistamon puhdistusprosessia varten. Vastaavasti pesu- ja talousjätevesi johdetaan maasuodattamoon tai maaimeyttämöön puhdistettavaksi.
Josefin Nilsson

Josefin Nilsson (22. maaliskuuta 1969 Alvare, När – 29. helmikuuta 2016) oli suosittu ruotsalainen laulaja ja näyttelijä. Hän lauloi Ainbusk-yhtyeessä.
SVT:n suoratoistopalvelussa esittämä dokumentti Josefin Nilsson – Älska mig för den jag är Nilssonista on herättänyt Ruotsissa suurta huomiota. Siinä kerrotaan että tunnettu ruotsalainen näyttelijä, jonka kanssa hän seurusteli, pahoinpiteli häntä raa’asti. Dramaten-teatteri, jossa tunnettu näyttelijä työskentelee, on joutunut perumaan esityksiä.
Lyydian kieli

Lyydia oli muinaisessa Lyydiassa, nykyisen Turkin alueella puhuttu indoeurooppalainen kieli. Se kuului anatolialaisten kielten ryhmään ja oli sukua idempänä aikaisemmin puhutulle heetin kielelle. Lyydian kieli kuoli ensimmäisellä vuosisadalla ennen ajanlaskun alkua, kun kreikan kieli syrjäytti sen.
Lyydialla oli oma kirjoitusjärjestelmänsä, jonka kirjaimisto oli samanlainen kuin kreikkalaiset aakkoset. Lyydiankielistä kirjallisuutta ei kuitenkaan ole säilynyt, vaan kielestä on jäljellä vain lyhyitä piirtokirjoituksia.
Jussi Lehtonen (näyttelijä)

Jussi Lehtonen (s. 1974) on suomalainen näyttelijä.
Lehtonen valmistui teatteritaiteen maisteriksi Teatterikorkeakoulusta vuonna 1999. Hän on näytellyt muun muassa Suomen Kansallisteatterissa. Lokakuussa 2015 hän väitteli  teatteritaiteen tohtoriksi lokakuussa 2015 aiheenaan hoitolaitoksissa esiintyvän näyttelijän yleisökontakti. 
Lehtonen toimii Suomen Kansallisteatterin Kiertuenäyttämön taiteellisena suunnittelijana. Kiertuenäyttämö vie esityksiä hoitolaitoksiin ja vankiloihin sekä valmistaa dokumenttiteatteriesityksiä yhdessä eri tavoin marginalisoitujen ihmisten kanssa. Lehtosen ensimmäinen oma kiertue-esitys oli Shakespearen sonetteihin pohjautuva monologi Rakkaus ei ole ajan narri. Sen kokemusten pohjalta hän on kirjoittanut kirjan Samassa valossa – Näyttelijäntyö hoitolaitoskiertueella. Lehtosen esikoisohjaus oli yhdessä vankilasta vapautuneiden kanssa toteutettu dokumenttiteatteriesitys Vapauden kauhu, jonka ensi-ilta oli Kiasma-teatterissa marraskuussa 2015. Vapauden kauhu -projektin osallistujien kokemuksista syntyi saman niminen kirja, jonka Jussi Lehtonen toimitti.  
Syksyllä 2017 sai ensi-iltansa Lehtosen ohjaama Toinen koti -esitys, jossa näyttelivät pakolaisina Suomeen tulleet taiteilijat yhdessä Suomessa pitkään vaikuttaneiden taiteilijoiden kanssa.  
Lehtonen sai 2007 Suomalaisen Lääkäriseura Duodecimin kulttuuripalkinnon ja vuonna 2011 opetus- ja kulttuuriministeriön jakaman Suomi-palkinnon.
Elokuvarooleja Lehtosella on ollut mm. Olli Saarelan elokuvassa Lunastus ja Heikki Kujanpään elokuvassa Suomen hauskin mies. 
Hänet tunnetaan myös ranskalaisen ja liettualaisen kirjallisuuden suomentajana. Hän on toiminut Teatterikorkeakoulussa tuntiopettajana vuodesta 2010.
Orsan suomalaismetsä

Orsan suomalaismetsä (ruots. Orsa Finnmark) on metsäinen alue Ljusdalin kunnassa Gävleborgin läänin länsiosassa Ruotsissa, osittain myös Taalainmaan läänin Rättvikin ja Orsan kuntien alueella. Voxnan-joen länsipuoli kuuluu Taalainmaan maakuntaan, kun taas itäpuoli Hälsinglandiin. Alueella on kaksi merkittävää kylää Tandsjöborg ja Hamra (metsäsuomeksi Hampura), joissa on asunut metsäsuomalaisia.
Orsa Finnmarkissa on paljon suomenkielistä paikannimistöä, kuten esimerkiksi Noppikoski ja Stora Korpmäki. Alueelta löytyy myös Ruotsin Hamran kansallispuisto (metsäsuomeksi Hampura), joka perustettiin vuonna 1909. Kansallispuiston metsä on pieniä poikkeuksia lukuun ottamatta ollut koskemattomana noin 300 vuotta ja on näin aitoa aarniometsää.
Stora Korpmäki on Gävleborgin läänin ja Orsa Finnmarkin korkein huippu ja yltää 711 metriä merenpinnan yläpuolelle. Toinen korkeahko mäki on Pilkalampinoppi (645 m merenpinnan yläpuolella). Pilkalampinopin huipulla on palovartiotorni 1800-luvulta. Torniin voi myös kiivetä.
Angina pectoris

Vakaa ja epävakaa angina pectoris

Angina pectoris pysyy usein pitkiäkin aikoja täysin muuttumattomana, ja potilas oppii tuntemaan omat rajansa. Kun angina pectoris esiintyy samanlaisissa olosuhteissa yleensä ennakoitavan asteisessa rasituksessa, kyseessä on stabiili eli vakaa angina pectoris, ja vakaus saattaa jatkua jopa kymmeniä vuosia.
Epävakaaksi angina pectorikseksi nimitetään angina pectorista, joka tuntuu levossa, kestää yli 30 minuuttia, ei lakkaa useankaan nitroannoksen ottamisen jälkeen tai jonka laukaisee päivien tai viikkojen aikana yhä vähäisempi rasitus. Lepokipuna ilmenevä epävakaa angina pectoris eroaa sydäninfarktista vain siten, ettei ole merkkejä sydänlihaksen vauriosta.
Tallinnan teknillinen yliopisto

Suomalaiset opiskelijat ja opiskelijajärjestöt Tallinnan teknillisessä yliopistossa

Suomalaiset opiskelijat Tallinnassa ovat perustaneet opiskelijajärjestöjä Tallinnaan kuten TSOJ (Tallinnan Suomalaiset Opiskelijat) johon voivat liittyä kaikki suomalaiset Tallinnan korkeakouluissa opiskelevat henkilöt. 
Alakohtaisia järjestöjä joihin Tallinnan Teknillisen yliopiston suomalaisia opiskelijoita kuuluvat ovat vuonna 2018:
-  NESU Tallinn (Nordic Economics Students' Union / Nordiska Ekonomie Studerandes Union). NESU Tallinn on järjestö kauppatieteitä Tallinnassa opiskeleville, suurin osa jäsenistä on Tallinnan Teknillisestä yliopistosta, loput Estonian Business Schoolista. NESU Tallinn on perustettu ja "tuotu" Viroon Tallinna asuvien suomalaisten opiskelijoiden puolesta ja historiallisesti hallitus on koostunut täysin suomen kansalaisista. NESU Tallinn -järjestön tapahtumat ovat kuitenkin yleisesti avoinna kaikille kansalaisuuteen tai tieteenalaan riippumatta vaikkakin järjestön teemat ja tapahtumat ovat kauppatieteiden opiskelijoille suunnattu. NESU Tallinn - järjestö tarjoaa Tallinnan Teknillisessä Yliopistossa opiskeleville jäsenilleen opiskelijahaalarit jotka voi tunnistaa oranssista väristään.
- MTÜ Õigus Juuratudengid (Tuttavallisemmin Õigus) on järjestö Tallinnan teknillisen yliopiston Tallinn Law Schoolin opiskelijoille. Myös Õigus-järjestön hallitus koostuu pääosin Tallinnassa opiskelevista suomalaisista. Õigus tarjoaa jäsenilleen lilanväriset opiskelijahaalarit.
Leusiitti

Leusiitti on magmakivilajeissa esiintyvä valkoinen silikaattimineraali, jonka kemiallinen koostumus on KAlSi₂O₆. Sen kovuus on 5,5–6 ja ominaispaino 2,47. Leusiitti kiteytyy yli 600 celsiusasteen lämpötilassa kuutiollisesti ikositetraedrin muotoisina kiteinä. Alle 600 asteessa sen hilarakenne muuttuu tetragoniseksi, mutta kidemuoto pysyy valekuutiollisena. Leusiitti esiintyy hajarakeina kalipitoisissa magmakivilajeissa ja siitä tehtyä jauhetta on käytetty kalilannoitteena.
Bukit Timah

Bukit Timah on Singaporen korkein kohta. Bukit Timahin huippu on 163,63 metrin korkeudessa, ja se sijaitsee Singaporen pääsaaren keskustassa.
Mäen ympärillä sijaitsevaa aluetta kutsutaan nimellä Bukit Timah Planning Area, ja se sijaitsee 10 kilometrin päästä Singaporen liikekeskustasta.

Etymologia ja historia

Bukit Timah tarkoittaa malaijin kielellä tinaa kantavaa mäkeä, ja se on merkitty vuoden 1828 karttaan. Saaren sisäosia ei tutkittu tarkkaan, joten mäen nimitys ja tiedot sen sijainnista saatiin malaijeilta. Yhden lähteen mukaan Bukit Timahissa ei ole tinaa ja sen alkuperäinen nimi oli Bukit Temak, joka tarkoittaa temakkipuiden mäkeä. Mäen rinteillä kasvoi runsaasti pokok temak -puita. Länsimaisten mielestä Temak kuitenkin kuulosti samalta kuin Timah, joten nimi vakiintui muotoon Bukit Timah. Joidenkin mukaan timah on lyhenne suositusta naisen nimestä Fatimah. Bukit Timah tunnetaan tamiliksi nimellä eyam malai (suomeksi tinamäki), joka on suora käännös mäen malaijinkielisestä nimestä.
25 kilometrin mittainen Bukit Timah Road on Singaporen pisin tie, ja se kulkee pohjois—etelä-suunnassa saaren poikki. Tie saaren luoteisosassa sijaitsevaan Kranjiin valmistui 1845. Alueella eli runsaasti tiikereitä, jotka muodostivat vakavan uhan ihmisille. Vuonna 1860 lähes 200 ihmisen kerrottiin kuolleen tiikereiden hyökkäyksissä. Ensimmäinen matka Bukit Timah Roadin päästä päähän tehtiin vuonna 1840, ja se kesti neljä päivää.
Toisessa maailmansodassa Bukit Timah oli brittiläisten joukkojen viimeinen tukikohta hyökkäävää japanilaisarmeijaa vastaan. Britit menettivät Bukit Timahin japanilaisille 11. helmikuuta 1942. Tappio oli merkittävä isku briteille. 15. helmikuuta 1942 liittoutuneiden komentaja kenraaliluutnantti A.E. Percival antautui japanilaisten komentajalle kenraaliluutnantti Tomoyuki Yamashitalle.
Japanilaismiehityksen aikana alueelle rakennettiin shintolainen temppeli ja kaksi muistomerkkiä sodassa kuolleille sotilaille. Toinen oli japanilaisille ja toinen brittiläisille joukoille. Opiskelijat, japanilaiset komentajat ja brittiläisten sotavankien edustajat kokoontuivat säännöllisesti paikalle miehityksen aikana.
Vain vähän ennen japanilaismiehityksen päättymistä japanilaisjoukot tuhosivat shinto-temppelin, koska he pelkäsivät brittiläisten häpäisevän paikan. Miehityksen päättymisen jälkeen Bukit Timahilla sijainneet maatilat ja plantaasit saivat väistyä tehtaiden ja pilvenpiirtäjien tieltä. 1960- ja 1970-luvuilla Bukit Timah oli merkittävä teollisuuskeskittymä. Nykyään alueella sijaitsee ylellisiä omakotitaloja ja rivitaloja, ja se on Singaporen hienostoasuinalue.
Nummitatti

Koko ja ulkonäkö

Nummitatin lakki on 3–12 cm leveä ja muodoltaan kupera. Väriltään se on ruskeankellertävä, usein punertava. Lakin pinta on märkänä limainen, muuten aivan kiiltävän sileä. Sienen kellanvalkoinen malto on pehmeää, joustavaa ja sitkeää. Hyvänä lajituntomerkkinä on, etteivät pillikerroksen kaikki pillit ole yhtä pitkiä. Siten osittain johteinen pillikerros antaa epätasaisen vaikutelman. Väriltään pillistö on harmahtavan keltainen ja kulmikkaat pillit ovat väljäaukkoisia.
Nummitatin jalka on myös sileäpintainen ja pitkä, väriltään se on lakin kaltainen. Muodoltaan jalka on usein käyrä. Nummitatin maku on hyvin mieto, eikä siinä ole juurikaan havaittavaa tuoksua.

Samankaltaiset lajit

Nummitatin voi usein helposti sekoittaa kangastattiin (Suillus variegatus), josta sen kuitenkin erottaa pillien muodon avulla. Myös Ruskotatti (Boletus badius) ja samettitatti (Boletus subtomentosus) voivat myös joskus muistuttaa nummitattia.

Kasvuaika ja -paikka

Nummitatin kasvuaika on elokuusta lokakuun loppuun. Sientä tavataan männyn seuralaisena kuivissa, hiekkapitoisissa kangasmetsissä sekä kalliojäkäliköissä ja sammaleisissa kallion painanteissa. Se muodostaa usein tiheitä, jalan tyveltä yhteenkasvaneita ryhmiä, usein yhdessä punanuljaskan (Gomphidius roseus) kanssa. Ryhmässä kasvaessaan nummitattien lakit usein peittävät toisensa. Sieni on hyvin yleinen koko maassa. Sen pillit ovat kulmikkaat, kerrotut.

Käyttö ravinnoksi

Nummitatti on satoisa ja hyvä ruokasieni. Keitettäessä se muuttuu punertavaksi. Kenties makunsa vuoksi nummitattia ei aina pidetäkään kangas- ja voitatin veroisena. Nummitatti sopii kuitenkin hyvin erilaisten muhennosten ja kastikkeiden raaka-aineeksi.
Pöytävuori

Pöytävuori eli mesa on eroosion synnyttämä laakea, yleensä jyrkkärinteinen ympäristöään korkeampi kohta.
Pöytävuoret syntyvät, kun vaakasuuntaan kerrostuneet kalliot ensin liikkuvat tektonisen toiminnan takia ja sitten eroosio kuluttaa kovia kivilajeja ympäröivät pehmeämmät kivilajit pois.
Etelä-Amerikassa pöytävuoria kutsutaan nimellä tepui. Niiden laella on eriytynyt omia kasvi- ja eläinlajejaan, koska ne ovat olleet niin pitkään eristyksissä vuorten alla levittäytyvästä sademetsästä.
Roraima, Kukenan ja Auyantepui ovat näitä eteläamerikkalaisia tepuita. Muita tunnettuja pöytävuoria ovat Pöytävuori Etelä-Afrikassa Kapkaupungin lähellä, Debre Damo Etiopiassa, Mount Conner Australiassa ja Brown Bluff Etelämanterella. Herðubreið islannissa on vulkaaninen tulivuori (tuya), joten sen syntytapa poikkeaa muista pöytävuorista.
Pieneksi ja kapeaksi kulunutta pöytävuorta kutsutaan butteksi.
Àliga

Reitti

Syöksylaskuradan lähtopaikka sijaitsee 2 471 metriä merenpinnan yläpuolella Tosa dels Espiolets -vuoren huipulla ja super-G-radan lähtopaikka sijaitsee 2 315 metriä merenpinnan yläpuolella.
Super-G:n lähtöpaikan jälkeen tulee rinteen ensimmäinen nimetty kohta lähellä puurajaa Esparver (Varpushaukka). Esparveria seuraa Caminet del Bosc. Sitä seuraa Salt del Gall (Kukkohyppyri) ja Salt del Túnel (Tunnelihyppyri), joiden jälkeen tulee oikealle kääntyvä mutka Circus.
Circusin jälkeen tulee TSD (Tuolihissi), se kohta on saanut nimensä viereisestä TSD4 El Tarter -tuolihissin yläasemasta. Sen jälkeen alkaa rinteen viimeinen osuus Àliga Vella (Vanha kotka). Àliga Vella -osuudella sijaitsevat Peralt, vasemmalle kääntyvä mutka Il Curvone, jonka jälkeen avautuu loppusuora, jossa sijaitsee radan viimeinen hyppyri Salt de L’Esquirol (Oravahyppyri).
Àligan radat päättyvät 1 715 metriä merenpinnan yläpuolella El Tarterin kylään.
Breidilä

Breidilä on hajanainen kylä sekä Halikon että Salon alueella. Se oli aikoinaan Halikon enklaavialue Uskelan puolella Halikonlahden rannalla. Breidilän kantatila liitettiin vuonna 1950 Uskelaan, mutta hajanaisen kylän alueita jäi Halikkoon asumaton metsäalue lähellä Paimion rajaa ja puolet muutaman maatilan alueesta Koilis-Halikossa Salon rajan vieressä. Toinen puoli siirtyi Uskelaan.
Breidilä asutettiin jo varhaiskeskiajalla, ennen 1300-lukua. Halikonlahden rannalla olevalla kyläalueella ei ollut kuin Breidilän yksittäistalo. Muut tilat sijaitsivat kylän muilla alueilla. Joensuun kartano omisti koko Breidilän 1770–1940.
Breidilän päätalo oli rälssisäteri. Se jaettiin kahteen osaan 1840-luvulla. Uudet talot olivat Meritalo ja Pohjantalo.
The Vandals

Historia

Yhtye perustettiin vuonna 1980 Kalifornian Huntington Beachilla. Perustajajäseniin kuuluivat laulaja Steven Ronald "Stevo" Jensen, kitaristi Jan Nils Ackermann, basisti Steve Pfauter ja rumpali Joe Escalante. Alkuvuosina kokoonpano muuttui alituisesti. Dave Quackenbush korvasi Stevon laulajana vuonna 1984. Ackermann jätti yhtyeen vuonna 1989 ja kitaristiksi hänen paikalleen tuli Warren Fitzgerald. Vuonna 1990 Escalante vaihtoi rummut bassoon ja rumpaliksi valittiin Josh Freese. Kokoonpano Quackenbush, Fitzgerald, Escalante, Freese on pysynyt samana vuodesta 1990. Freesen työskennellessä studiorumpalina muiden yhtyeiden kanssa joutuu The Vandals usein käyttämään sijaisrumpaleita keikoillaan.
Zveno

Zveno (bulg. Звено, ’lenkki’) oli pienen eliitin muodostama bulgarialainen äärioikeistolainen poliittinen järjestö, joka muodosti toukokuusta 1934 tammikuuhun 1935 vallassa olleen diktatorisen hallinnon johdon.
Zveno perustettiin vuonna 1930 ja sen johtaja oli eversti Kimon Georgiev. Pääosa ryhmän jäsenistä oli siviilejä, jotka olivat tyytymättömiä hallituksen heikkouteen ja halusivat radikaalia muutosta poliittiseen järjestelmään. Zvenon kanssa yhteistyössä ollut eversti Damjan Veltšev teki 19. toukokuuta 1934 vallankaappauksen, jonka seurauksena Georgiev kohosi Bulgarian pääministeriksi. Hänen hallituksensa hajotti parlamentin, lakkautti puolueet, kielsi ammattiliitot ja asetti tiukan lehdistösensuurin. Tavoitteena oli kansallinen uudistuminen autoritaarisen, ei-puolueisiin perustuvan hallinnon avulla. Sitä varten luotiin uusi kansalliskokous, johon valittiin puolueisiin kuulumattomia edustajia hallituksen hyväksymiltä ehdokaslistoilta. Zvenon tavoitteissa oli joitain yhtäläisyyksiä italialaisen fasismin kanssa. Georgievin hallitus myös lakkautti VMRO-järjestön ja pyrki luomaan ystävällisemmät suhteet Jugoslaviaan sekä solmi diplomaattisuhteet Neuvostoliittoon. Lisäksi hallitus toteutti joitain sosiaalisia uudistuksia.
Zvenon valta päättyi kun kuningas Boris III syrjäytti lojaalien upseerien tuella Georgievin hallituksen 22. tammikuuta 1935. Boris nujersi pian myös muut vallasta kilpailleet ryhmät ja loi vuoden 1935 loppuun mennessä eräänlaisen sotilasjohdon tukeen perustuneen kuninkaallisen diktatuurin. Zvenoa ei kuitenkaan lakkautettu. Toisen maailmansodan aikana järjestö liittyi yhteistyötä Saksan kanssa vastustaneeseen isänmaalliseen rintamaan, joka kohosi valtaan sodan jälkeen ja Georgiev toimi uudelleen pääministerinä 1944–1946. Kommunistien otettua vallan Zvenon toiminta itsenäisenä organisaationa lopetettiin 1949.
Monokulaari

Monokulaari on muutettu linssikaukoputki, jota käytetään kaukaisten objektien tarkentamiseen lukuisten linssien tai prismojen kautta; prismoja käyttävä monokulaari on kevyt teleskooppi. Voluumi ja paino monokulaarissa ovat vähemmän kuin puolet verrattuna kiikareihin, jonka ansiosta sitä on helppo kantaa mukana. Monokulaarit tuottavat kaksiulotteisen kuvan, kun taas kiikarit kolmiulotteisen.
Juhani Pilpola

Juhani Pilpola (s. 26. marraskuuta 1952 Lieto) on perussuomalainen poliitikko, joka toimi vuosina 2012–2015 Perussuomalaisten Varsinais-Suomen piirin puheenjohtajana. Hän on Liedon kunnanvaltuuston ja hallituksen sekä Varsinais-Suomen maakuntahallituksen jäsen. Pilpola oli vuosina 2012–2017 myös perussuomalaisten puoluehallituksen jäsen. Hän on lisäksi Liedon seurakunnan kirkkovaltuutettu (2014–).
Ansku

Ansku (aik. Anskuu, ruots. Antskog) on kylä entisen Pohjan kunnan alueella Raaseporin kaupungissa läntisellä Uudellamaalla. Kylässä sijaitseva vanha Antskogin ruukkialue on Suomen vanhimpia. Ruukkialue on kooltaan entisen Pohjan kunnan ruukkiyhteisöistä pienin.

Historia

Turkulainen Jacob Wolle perusti alueelle rautaruukin noin vuonna 1630 Seljänalan järven rannalle jokisuuhun kolmen kosken ääreen. Paikalle rakennettiin mm. masuuni, kankivasarapaja ja valimo. Ruukissa valmistettiin rautaa ja kuparia vuoteen 1880 saakka. 
Turkulainen apteekkari John Jacob Julin (myöhemmin von Julin) osti vuonna 1822 Antskogin sekä Fiskarsin, Kosken ja Kärkelän ruukit. Vuonna 1839 hän sai luvan luvan perustaa Antskogiin verkatehtaan sekä vanutus- ja värjäyslaitoksen. Antskogin nykyiset punatiiliset tehdasrakennukset keskimmäisen putouksen äärellä liittyvät verkatehdaskauteen. Verkaa valmistettiin vuoteen 1959 saakka. 
Anskussa on sijainnut myös Mako Oy:n pumppu-, jauhe- ja vaahtosammutintehdas. Ylimpään koskeen rakennettiin vuonna 1824 Suomen ensimmäinen sulku. Sulkukanavapaikan lähellä on nyt uimaranta.

Antskogin kirkko

Antskogissa on merkittynä ruukin kirkon paikka, jossa sijaitsi St. Peters kyrka, Pyhän Pietarin kirkko. Kirkko pääsi huonoon kuntoon, ja tilalle rakennettiin uusi kirkko, jossa ehkä hyödynnettiin vanhan kirkon hirsirunkoa. Ruukkiseurakunta lakkautettiin, kun ruukin toiminta hiipui 1770-luvulla, ja paikkakuntalaisten vastustuksesta huolimatta ruukinpatruuna B. M. Björkman siirrätti kirkon Perniöön Kosken rautaruukin kirkoksi.

Anskun nimestä

Kehityshistoriaa: Anteskogh 1549, Anskuu 1919, Ansku 1976. Suomenkielinen nimi on laina ruotsinkielisestä nimestä Antskog, joka paikallisella suomenruotsin murteella äännetään "ansku". Nimen alussa on Anders-nimen kansanomainen muoto Ant tai Ante. Sana skog (metsä) on alueelle tyypillinen ja viittaa ruotsalaiseen uudiskylään.
Kattila

Kerroskattila

On olemassa kerroskattiloita, joissa alaosa on normaali kattila mutta sen sisään voidaan asettaa joko reiällinen tai umpinainen ohutseinäinen yläkattila. Alakattilaan laitetaan vettä, joka kiehuessaan kuumentaa yläkattilan sisällön, korkeintaan sataan asteeseen.  Reiällinen sisäkattila soveltuu vihannesten höyryttämiseen ja umpinainen puurojen hauduttamiseen.  Kerroskattilan eräs etu on, että ruoka ei koskaan pala pohjaan kunhan huolehditaan, että alakattila ei kiehu kuivaksi.