Vapaudenristin ritarikunta

Vapaudenristin ritarikunta (ruots. Frihetskorsets orden) on vanhin kolmesta virallisesta suomalaisesta ansioritarikunnasta. Ritarikunnan suurmestarina toimii puolustusvoimien ylipäällikkö eli tasavallan presidentti. Kunniamerkkejä jaetaan puolustusvoimain lippujuhlan päivänä ja Suomen itsenäisyyspäivänä. Sotilaille merkkejä jaetaan pääsääntöisesti puolustusvoimain lippujuhlapäivänä ja siviileille itsenäisyyspäivänä.
Mannerheim-ristiä lukuun ottamatta myönnettävän kunniamerkin luokka riippuu henkilön sotilasarvosta tai siihen rinnastettavasta siviiliasemasta: Vapaudenristejä myönnetään lähinnä upseereille ja Vapaudenmitaleja aliupseeristoon ja miehistöön kuuluville. Vapaudenristi annetaan sotilaallisista ansioista miekkojen kera ja kansalaisansioista ilman miekkoja. Erityisen rintamasuorituksen tai sodanaikaisen johtamisen palkitsemiseksi Vapaudenristi voidaan myöntää sotilaalle tammenlehvällä koristettuna. Vapaudenmitali annetaan sotilashenkilöille ja Vapaudenristin ansiomitali siviilihenkilöille. Sota-aikana voidaan poikkeustapauksissa myöntää siviilihenkilölle Vapaudenristi miekoilla tai Vapaudenmitali.
Miekkojen kera myönnettävän ristin nauhan väri on punainen valkoisilla juovilla (sodan ajan ansioista myönnetyt) tai keltainen punaisilla juovilla (rauhan ajan ansioista myönnetyt). Ilman miekkoja myönnetyissä risteissä nauhan väri on aina keltainen punaisilla juovilla.

Kaupunkeja

Koska osa Suomen hallituksen, Svinhufvudin senaatin jäsenistä joutui sisällissodassa pakenemaan kapinaan nousseita punaisia muodostaen Vaasan senaatin istuntosalinaan Vaasan kaupungintalo, tästä kiitokseksi senaatti myönsi toukokuun alussa 1918 kaupungille augmentin eli oikeuden liittää kunnialisäyksenä Vapaudenristin suurristin miekkojen kera Vaasan vaakunaan.
Myös Mikkelille on myönnetty Vapaudenristi – 4. luokan Vapaudenristi miekkoineen – vuonna 1944 kiitoksena päämajakaupunkina toimimisesta kolmessa (talvi-, jatko- ja Lapin sota) itsenäisen Suomen ajan sodassa. Kaupungin kunniamerkkiä kantaa Mikkelin vaakuna.

Rauhanturvaajia

Tasavallan presidentti Tarja Halonen myönsi 4. kesäkuuta 2006 neljälle suomalaiselle ISAF-joukoissa palvelleille rauhanturvaajalle kolme Vapaudenristiä ja yhden Vapaudenmitalin kunnostautumisesta Afganistanissa helmikuun 2006 mellakoiden yhteydessä. Nämä olivat ensimmäiset tasavallan presidentin suomalaiselle sotilaalle taistelutehtävässä kunnostautumisesta myöntämät kunniamerkit toisen maailmansodan jälkeen.
Vuoden 2006 jälkeen vapaudenristejä ja vapaudenmitaleja on myönnetty vuosittain muutamalle kansainvälisessä kriisinhallintaoperaatiossa, joko Afganistanissa tai Somalianlahdella taistelutilanteessa kunnostautuneelle sotilaalle.
Afganistanin ISAF-operaation ansioista jaettu vapaudenristi on yhdistelmä sodan ajan ansioista ja rauhan ajan ansioista jaettua vapaudenristiä. Vapaudenristi ansioista Afganistanissa on kiinnitetty keltaiseen, punaraitaiseen nauhaan, jossa on nauharuusuke. Somalian EU-operaatio Atalantassa vapaudenristit jaettiin keltaisella punaraitaisella nauhalla ilman nauharuusuketta.
Puolustusvoimain lippujuhlan päivänä 4. kesäkuuta 2017 myönnettiin sotien jälkeen ensimmäinen vapaudenristi ansioista kansainvälisessä kriisinhallinnassa punaisen ristin kera. Kyseinen kunniamerkki oli 3. luokan Vapaudenristi ja sen sai lääkintämajuri Isto Uusi-Erkkilä.