google/wiki40b huggingface dataset:
Maja Hagerman

Anna Maria (Maja) Hagerman (s. 3. helmikuuta 1960) on ruotsalainen journalisti, kirjailija ja televisiotuottaja.

Elämä

Maja Hagerman on ohjaaja Helge Hagermanin ja Ingegärd o.s. Lövgrenin tytär sekä Lotta Hagermanin sisarpuoli. Ingegärd o.s. Lövgrenin isä oli rehtori Robert Lövgren. Hagermanin läpimurtoteos on Spåren av kungens män, jossa hän kertoo Ruotsin kristillistymisen ajasta. Yhdessä Claes Gabrielsonin kanssa hän TV-ohjelman Tusenårsresan (1999) sekä dokumentin Den keltiska gåtan (2002). Hänestä tuli Upsalan yliopiston historiallis-filosofisen tiedekunnan filosofian kunniatohtori vuonna 2012.
Kirjassaan Det rena landet (2006) Hagerman muistuttaa lukijaa siitä, miten Ruotsissa luotiin myyttiä puhtaasta germaanisesta rodusta ja miten Upsalan yliopistossa toimi vielä 1950-luvulla rotuhygienian laitos, joka julisti muun muassa suomalaiset ei-arjalaisiksi, harjoitti pakkosterilointeja ja pyrki saamaan koko Ruotsin kansan tehokkaasti vaalimaan omaa rodullista puhtauttaan ja erinomaisuuttaan. Vuonna 2015 hän jatkoi aihepiirin käsittelyä julkaisemalla ruotsalaisen rotubiologin Herman Lundborgin elämäkerran Käraste Herman.
Ratula (Kouvola)

Ratula on Kouvolan kylä Struven ketjun perusviivalla, osa entistä Elimäen kuntaa, joka yhdistyi 1. tammikuuta 2009 Kouvolaan. Vanhoissa kartoissa Rattula . Kylä sijaitsee Kouvolan lounaisosassa. Ratulan koulussa on ollut pari-kolmekymmentä oppilasta ja se lakkautettiin vuonna 2015 . Ratulassa sijaitsee myös seuratalo, jossa yleensä kerran vuodessa pidetään hirvipeijaiset hirvenmetsästyskauden päätteeksi omille kyläläisille. Kylän läpi virtaa Teutjoki. Seudulla asuu paljon viljelijöitä.

Kylä Struven ketjun perusviivalla

Yksi Unescon maailman perintökohteisiin kuuluvan Struven ketjun perusviivoista mitattiin Elimäen Ratulassa. Ratulan Linnakalliolle johtaa polku, jonka päästä kallioon hakattuna löytyy merkinnät. Paikallisen perimätiedon mukaan venäläinen sotaväki on siellä pitänyt leiriään. Tarkimmat voivat löytää kalliosta siihen viittaavaa kirjoitusta . Perusviiva on pituudeltaan on 2 629 metriä. Se mitattiin 2 millimetrin tarkkuudella .
Pisteet merkittiin poraamalla kallioon muutaman sentin halkaisijaltaan oleva reikä. Tiettävästi poranreikiin kiinnitettiin lyijyllä myös kuparilaatta, mutta ne ovat aikojen saatossa hävinneet kaikilta pisteiltä. Museoviraston mukaan valumerkinnät on myöhemmin päätyneet metsästäjin luodeiksi. Lyijy oli tuohon aikaan arvokasta materiaalia poranreikiin säilöttäväksi, joten tarinoiden mukaan lyijy päätyi paikallisten metsämiesten luodeiksi.
Suomeen mitattiin kolme ketjun kymmenestä perusviivasta. Muut Suomen perusviivat sijaitsee Oulussa ja Aavasaksalla. Suomen sisällä Struven ketju yhdisti 1900-luvun puoliväliin asti Etelä- ja Pohjois-Suomen kolmioketjut toisiinsa.
Struven ketju on Elimäen näkymätön maailmanperintökohde. Struven ketju ulottui Jäämereltä Mustallemerelle. Mittapisteitä osuu myös Elimäen nurkalle .

Ratulan raikas

Ratulan kylässä on urheiluseura nimeltään Ratulan Raikas. Ratulan Raikkaan toimintaan kuuluu mm lentopalloa ja jalkapalloa. Jalkapallossa seura on voittanut kolme kertaa Elimäen kyläsarjan vuosina 1978, 2014 ja 2015.
Särkijärvi (Pälkäne, Sappee)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,7 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee 15 metriä Vähän Arajärven yläpuolella mäkien välisessä painaumassa. Sen itäpuolella kohoaa yli 40 metrin korkeuteen kalliolakinen Haukkavuori. Sen rinteen jyrkänne laskeutuu suoraan järveen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta luoteessa olevia peltomaita. Järven itärannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie Säynäjärven kylältä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113 metriä mpy. Siihen laskee pohjoisesta Musta-Sorsimosta lähtevä laskuoja. Ojan kautta laskevat myös muiden Sorsimoiden ja Kailojen vedet. Särkijärven laskuoja on yli 200 metriä pitkä ja se laskee Vähään Arajärveen. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.

Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa nimettömän järven rantaviiva poikkeaa nykyisestään niin paljon, että syy sen erilaisuudelle voisi johtua esimerkiksi järvenlaskusta. Vanhassa kartassa Musta-Sorsimon laskuojan alajuoksulla sijaitsee alue, jossa on voinut sijaita vanhan kartan lahti. Järven vedenpinta olisi siten voinut olla korkeintaan 1,5 metriä ylempämä kuin nykyään. Asiaan saa varmuuden vain hankkimalla siitä varmoja todisteita.
Vuoden 1957 peruskartassa järven luoteispäässä sijaitsi maatila, jonka pellot viettivät Särkijärveen.

Luontoarvoja

Järven rannan läheisyyteen on rakennettu tauko- ja yöpymispaikka, joka liittyy Laipanmaan retkeilyreitistöön. Se sijaitsee järven länsipäässä. Tarjotut palvelut ovat laavu, tulentekopaikka, vessa ja opastaulu.
Särkijärven laskuojan puronvarsilehto on rauhoitettu luonnonsuojelualueeksi.
Polttoainevero

Verotuksen kohteet

Suomessa polttoaineveron kannosta ja siihen liittyvästä valvonnasta vastaa tullilaitos. Polttoainevero on Suomessa ns. laaja-alainen vero, joka käsittää melkein kaikki mahdolliset polttoaineet. Lain mukaan moottoribensiinivero on suoritettava polttoaineesta, jota käytetään ottomoottorissa. Tällaisia polttoaineita ovat muun muassa moottoripetroli, kaasutinsprii, biopolttoaineet ja erikoispolttoaineet. Myös dieselöljyä verotetaan samoin kuin polttoaineita, joita voi ko. moottoreissa käyttää. Kevyen- ja raskaan polttoöljyn veroa suoritetaan lämmitykseen käytetyistä mineraaliöljyistä ja hiilivedyistä. 
Lain mukaan polttoaineveroa porrastetaan tuotteiden ympäristöystävällisyyden perusteella. Nykyisellään pykälä ei kuitenkaan kannusta esimerkiksi bioenergian käyttöön, mistä osittain johtuu biopolttoaineiden vähäinen käyttö Suomessa.

Sähköajoneuvojen tekemä lovi veron tuottoon

Vuonna 2018 Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla on ehdottanut, että polttoaineveron tuoton alenema paikataan tienkäyttömaksuilla ja kiinteistöveron korotuksella. Etla mainitsee että paikannusteknologian avulla tien käytön hintaa voitaisiin säännellä ruuhkan mukaan.
Pyhä luku

Pyhä luku on monissa kulttuureissa numero jota pidetään erityisen tärkeänä. Mayoilla oli 13 pyhä luku Raamatussa on pyhä luku 7, joka esiintyy siellä alituiseen. Muun muassa maailma luotiin 7 päivässä. Numeromagia perustuu siihen että joitakin lukuja pidetään erityisen pyhinä tai niihin liittyy muuten jotain toisiinsa liittyviä asioita.
Minun vereni

Historia

KaaosZinen haastattelussa huhtikuussa 2015 laulaja Läjä kertoi, että "uutta matskua [on] jo suunitteilla" ja kommentoi tulevaa levyä seuraavasti:
»Juu, “Sinun veresi on minun”, tästä lähtee seuraava TK. Ainakin Ilari on kimpassa.»
(Läjä Äijälä)
Kitaristi Ilari Kinnunen kertoi helmikuussa 2016 yhtyeen menevän studioon kuukauden lopulla. Hänen mukaansa albumi oli määrä nauhoittaa viisi miehisellä kokoonpanolla, jossa toista kitaraa olisi soittanut yhtyeessä vuosina 1990–98 ja 2000–11 kitaraa ja bassoa soittanut Lene. Lene ja yhtyeessä vuosina 1980–85 soittanut Timo Wiik olivat säveltäneet albumille uutta materiaalia. Kinnunen kuvaili levyn sisältöä seuraavasti:
»Noin viidentoista kappaleen joukkoon mahtuu niin thrashia, perinteistä TK-tykitystä kuin vähän modernimmilla mausteilla marinoituja rallejakin. Nyt näyttää siltä, että levystä tulee helvetin tiukka ja nopea. Ugh!»
(Ilari Kinnunen)
Maaliskuun puolivälissä yhtyeen laulaja Läjä Äijälä ilmoitti kuitenkin yhtyeen hajonneen. Puheet uudesta albumista hän kuittasi sanoen ”se oli ennenaikaista puhetta”. Äijälä julkaisi lokakuussa 2016 saman nimisen sooloalbumin, joka sisältää myös Terveille Käsille suunniteltuja sanoituksia. Levyn materiaali on kokonaan Äijälän käsialaa ja on tyyliltään ambient- ja industrialvaikutteista elektronista musiikkia.
Johan Palmstruch

Johan Palmstruch (alk. Hans Wittmacher, 13. kesäkuuta 1611 Riika – 8. maaliskuuta 1671 Tukholma) oli ruotsalainen pankkiiri ja maan pankkitoiminnan isä. Hän perusti 1657 Stockholms Bancon, josta kehittyi maailman ensimmäinen keskuspankki Riksbanken. Stockholms Banco laski ensimmäisenä eurooppalaisena pankkina liikkeelle paperirahan 1661.
Stockholms Banco joutui setelirahoituksen vuoksi talousvaikeuksiin, ja Johan Palmstruch tuomittiin holtittomasta talouden- ja kirjanpidosta vankeuteen ja maanpakoon 1668. Samalla hän menetti liiketoimintaoikeutensa ja arvonimensä.
Porkuni järv

Maantietoa

Järven pinta-ala on 45 ha (hehtaaria) ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Saaria on 8, joiden yhteinen pinta-ala on 1,31 ha. Useimmat saaret ovat matalia ja ruohottuneita. Pienien saarien sanotaan ajelehtivan järvellä. Järven kaakkoispäässä sijaitsee kolme metriä korkea saari ja järven luoteispäässä sijaitsee Lossisaari. Se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se kohoaa yli 10 metriä järven pinnan yläpuolelle. Saaresta on rakennettu järven yli neljä pengerpatoa, jotka erottavat järvestä neljä vesiallasta. Kaksi pienintä allasta ovat Aiajärv ja Iirijärv (yht yli 1 ha). Suurjärv on järven kaakkoinen allas (36 ha), jossa sijaitsevat suuret saaret. Luoteispäässä on Karujärv eli Alumine järvi (4 ha), josta saa alkuunsa laskujoki Valgejõgi. Karujärven luoteispäässä on tiepenger, jonka ali joki virtaa. Joella on pituutta 89,5 kilometriä ja se laskee Suomenlahteen Loksan satamassa . Järven valuma-alueen laajuus on 43,6 km². Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 107,0 metriä mpy.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00089 km³ eli 0,89 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 11,2 kilometriä ja järven rannat kohoavat usein yli 10 metriä vedenpintaa korkeammalle. Järvan ja Kullengan yhdistävä maantie (180) ohittaa järven sen luoteispäässä.

Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (viroksi Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi (viroksi kareda veega järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti alkalitrofiseksi järveksi  (viroksi alkalitroofne tai allikatoiteline, AL). Tällaisiin järviin on veteen liuennut runsaasti kalkkikivestä irronnutta vetykarbonaattia, joka aiheuttaa veden emäksisen happamuustason (pH on yli 7). Vedessä on myös runsaasti mineraaleja, jotka muuttavat vedenvärin usein turkoosiksi tai sinertäväksi. Koska vesi on emäksistä ja sen sisältämät mineraalit ja ravinteet poikkeavat muista järvistä, on näihin järviin kehittynyt omanlainen levien muodostama ekosysteemi.
Porkuni järv sijaitsee 500 miljoonaa vuotta sitten syntyneen kalkkikivikallion päällä ja seudun kalkkikivestä on havaittavissa monia karstin piirteitä. Seudulla on paljon lähteitä, joista ilmeisesti myös järvi saa vetensä. Järvellä ei ole tulo-ojia, joten maaperän huokoisuus selittää järven olemassaolon. Veteen liuenneet runsaat ravinteet saavat planktonlevien kasvamaan ja kukkimaan runsaina. Järvi onkin hyvin rehevöitynyt. Kuolleet planktonit vajoavat järven pohjalle muodostaen paksun mutakerroksen. Järvi kuivuu joinakin vuosina ja silloin järven kalat kuolevat. Tilalle on istutettu uusia kaloja, kun vedenpinta nousee normaaliksi.
Järvi on kuivunut vuosina 1940, 1964, 1976, 1998, 2003, 2004 ja 2006 (valokuva).

Virkistys

Järvellä on järjestetty paljumelonnan maailmanmestaruuskilpailuja.
Unnunkoski

Historia

Varhaisimmat asutuslöydöt ovat kivikaudelta Härskeensaaresta ja rautakaudelta Hoppendorfinniemen pellosta. Jo 1600-luvulla Unnunkoskella esiintyi sukuniminä Haikonen, Javanainen, Kähönen, Köninki, Laukkanen, Matikka, Olkkonen, Orava, Parta, Patrakka, Puputti, Rouhiainen, Suutari, Vorne ja Väkiparta. Vuonna 1585 Unnunkoskella oli ortodoksinen kappeli, ja 1624 Köninginmäki luovutettiin Käkisalmen pappilalle.
Kylän ensimmäisen kaupan perusti Sutkenhovin omistanut käkisalmelainen kauppias Aleksander Kannin 1860-luvun alkupuolella. Seuraavan kauppaliikkeen avasi keskelle kylää, laivarannan lähelle kauppias Tuomas Javanainen vuonna 1892. Martti Laamanen avasi Räisälän osuuskaupan jakelupaikan vuonna 1907 ensin Virtakalliolle, sitten Puputin taloon. Pari vuotta myöhemmin osuuskaupan myymälä perustettiin Juho Suutarin taloon. Kaupat kannattivat huonosti.
Viron europarlamenttivaalit 2019

Vuoden 2019 europarlamenttivaalit järjestettiin Virossa 26. toukokuuta 2019. Edustajien määrä nousee yhdellä edustajalla, seitsemään, viime vaaleista, jos brexit toteutuu.
Niilo Saarinen

Niilo Saarinen (1896 Kalanti – joulukuu 1976 Hanko) oli kalantilainen merikapteeni ja Suomen Meripelastusseuran pitkäaikainen päällikkö. 
Saarinen lähti merelle nuorena miehenä ja sai merikapteeninkirjan Rauman Merenkulkuopistosta vuonna 1926. Vuonna 1936 Meripelastusseura kutsui Saarisen valvomaan Suomen ensimmäisen pelastusaluksen rakentamista. Tämä alus, pelastusristeilijä Outoori, laskettiin vesille seuraavana keväänä ja Saarinen nimitettiin sen päälliköksi.
Hän muun muassa valvoi kaikkien vuosina 1936–1947 valmistuneiden pelastusalusten rakentamista. Näitä aluksia oli kahta mallia: yksikoneiset ja -potkuriset Anna Gadd, Haapasaari, Kokkoluoto ja Ledsund sekä kaksikoneiset ja -potkuriset Hailuoto, Hans Helenius, Merikokko, Seiskari, Siilinkari, Syväri (1945 alkaen Reposaari), Sälgrund, Tankar ja Ääninen (1945 alkaen Valsörn). Vuonna 1950 Meripelastusseuran valtuuskunta nimitti Saarisen virallisesti seuran lippukapteeniksi. 
Saarisen ura meripelastajana oli pitkä. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1960 ja jäi edelleen asumaan vanhaan kotitaloonsa Hangon Korkeavuorenkadulle. Seuraavana vuonna valmistui ensimmäinen jäätä murtava pelastusalus, joka nimettiin Saarisen mukaan. Kun Isokari (1965–1988 p/r Russarö) meni vuonna 1967 täyskorjaukseen, jossa siitä poistettiin mastot, vanha keulamasto lahjoitettiin Saariselle.
Saarinen kuoli joulukuussa 1976, ja Meripelastusseura järjesti hänelle juhlalliset hautajaiset.
Dušan Sidor

Ura

Sidor aloitti jääkiekkoilun kotimaassaan, mutta hän siirtyi jo nuorena Italiaan HC Bolzanon junioreihin. Hän debytoi miesten peleissä seuran kakkosjoukkueessa Italian toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Serie A2:ssa kaudella 2006–2007, jolloin Sidor sai tililleen 22 runkosarjaottelua. Kaudeksi 2007–2008 hän siirtyi Pohjois-Amerikkaan ja NAHL-junioriliigan Alaska Avalancheen, jonka jälkeen Sidor kävi vuodet 2008–2012 Alaska-Anchoragen yliopistoa. Hän sai NCAA:ssa neljän kauden aikana tililleen kuitenkin vain yhteensä neljä ottelua. Tästä huolimatta Sidor valittiin kuitenkin kolmella jälkimmäisellä kaudellaan WCHA:n akateemiseen tähdistökentälliseen.
Kaudeksi 2012–2013 Sidor palasi kotimaahansa ja siirtyi HK Popradin Extraliga-joukkueeseen. Hän kantoi joukkueen pääasiallisen torjuntavastuun ja pelasi 25 runkosarja- ja seitsemän playoff-ottelua torjuen molemmissa yhden nollapelin. Myös kaudella 2013–2014 Sidor toimi Popradin pääasiallisena ykkösmaalivahtina pelaten 47 runkosarjaottelua. Loppukaudesta seura kuitenkin hankki maalilleen Edgars Masaļskisin, eikä Sidor saanut peliaikaa enää pudotuspeleissä. Kaudeksi 2014–2015 hän palasi Italiaan ja siirtyi Serie A -joukkue HC Valpellicen maalinsuulle. Sidorilla oli Italiassa viettämiensä juniorivuosien ansiosta käytössään ns. Italian pelaajalisenssi, jonka ansiosta hän ei vienyt paikkaa joukkueen ulkomaalaiskiintiöstä.
Toukokuussa 2015 Sidor teki vuoden mittaisen ja elokuun loppuun asti kestäneen try-outin sisältäneen sopimuksen Mestis-joukkue Rovaniemen Kiekon kanssa. Hänen koejaksonsa tuotti jatkosopimuksen kaudeksi 2015–2016. Sidor ei kuitenkaan pelannut loukkaantumisen vuoksi koko kauden aikana.

Muuta

Sidorin isä Dušan Sr. toimii maalivahtivalmentajana Sveitsin National League A:n SCL Tigersissa. Hänen äitinsä Dana pelasi jääkiekkoa maalivahtina mm. Italian naisten liigassa.
Kelmi (hevonen)

Kelmi (24. toukokuuta 1979 Ypäjä – 21. lokakuuta 2008 Ypäjä) oli suomenhevosratsu. Sen isä oli pienhevosori Kotomies ja emä Saparo. Kelmin kasvattaja oli Valtion hevosjalostuslaitos. Kelmi asui koko elämänsä Ypäjällä. Kun Valtion hevosjalostuslaitos liittyi Maatalouden tutkimuskeskukseen vuonna 1989, myös Kelmi siirtyi MTT:n omistukseen. Kelmi lopetettiin hampaiden huonosta kunnosta johtuneiden syömisvaikeuksien takia 29-vuotiaana. Se haudattiin Ypäjän hevosurheilualueelle.
Kelmi oli tummanrautias ja säkäkorkeudeltaan 151 cm. Se kantakirjattiin ratsusuunnalle II palkinnolla vuonna 1984. Kilpailusuoritusten perusteella se siirrettiin vuonna 1988 kantakirjaluokkaan I. Ratsujälkeläisistään se sai valiopalkinnon.  Kelmillä on yli sata jälkeläistä, joista viimeiset syntyivät kesällä 2005. Kelmin jälkeläisistä on merkitty kantakirjaan 13 oritta ja 24 tammaa. Kelmi on myös presidentti Tarja Haloselle lahjoitetun Ypäjä Tarjan isä.
Oksana Malaja

Oksana Malaja (ukr. Оксана Малая, s. 1983) on susilapsi joka 1990-luvun alussa löydettiin kahdeksan vuoden ikäisenä Ukrainasta. Löytämisensä jälkeen hän on elänyt vammaisille tarkoitetussa hoitokodissa. Malajan alkoholisoituneet vanhemmat eivät kyenneet pitämään tytöstä huolta. Alueella oli paljon kulkukoiria ja Malaja kasvoi koirien kanssa, jotka pitivät hänestä huolta. Hänen liikkeensä ja ääntelynsä olivat koiralle ominaisia: hän muun muassa liikkui neljällä raajalla, haukkui ja haisteli ruokaansa ennen sen syömistä. On todettu, että hänellä on erityisen hyvin kehittynyt kuulo-, haju- ja näköaistit. Kun Oksana löydettiin, hänellä oli suuria vaikeuksia käyttäytyä normaalin ihmisen lailla. Hänellä ei ollut kokemuksia ihmisten kanssa kanssakäymisestä. Nykypäivään tultaessa hän on oppinut puhumaan ja käyttäytymisongelmat ovat vähentyneet.
Dell’Orto

Dell’Orto on vuonna 1933 perustettu italialainen kaasutinvalmistaja. Alkuaikoinaan Dell’Orto valmisti kaasuttimia Guzzille, Benellille sekä Piaggiolle. 1960-luvulla Dell’Orto laajensi autojen kaasuttimien valmistamiseen, valmistaen kaasuttimia muun muassa Alfa Romeolle, Fordille, Lotukselle sekä Lancialle. 1990-luvulle tultaessa Dell’Orto laajensi myös suoraruiskutusjärjestelmiin. Suomeen Dell’Orton auto- ja moottoripyöräkaasuttimet maahantuo Mopo Sport ja Uimonen Trading Oy maahantuo moottoripyöräkaasuttimia.
Huokoisuus

Huokoisuus on muun muassa geologiassa, maaperätieteessä ja rakennustekniikassa käytettävä suure, joka ilmoittaa kuinka tiheään materiaali on pakkaantunut.

Huokoisuus ja vedenläpäisevyys

Huokoisuus ei ole suoraan verrannollinen vedenläpäisevyyteen. Esimerkiksi kahdesta samankaltaisesta, hiekasta koostuvasta kerroksesta suuremman huokoisuuden omaavalla on suurempi vedenläpäisevyys (enemmän tilaa vedelle virrata). Tämä ei kuitenkaan päde kaikkiin aineisiin. Esimerkiksi savella on erittäin matala vedenläpäisevyys, mutta korkea huokoisuus. Savimineraaleille tyypilliseen tapaan rakenne voi sisältää suuria tilavuuksia vettä, mutta se ei vapauta sitä helposti.
Tarom

Tarom (IATA: RO, ICAO: ROT, kutsukoodi: Tarom) on Romanian koti- ja ulkomaanliikennettä hoitava lentoyhtiö.
Taromin historian voi johtaa vuoteen 1920, jolloin perustettiin ranskalais-romanialainen lentoyhtiö, Compania Franco-Română Pentru Navigaţie Aeriană (CFRNA). Se lensi ranskalaisvalmisteisilla POTEZ-koneilla Pariisista Bukarestiin tehden välilaskuja eri eurooppalaisissa kaupungeissa.
Vuonna 1925 avattiin ensimmäinen kotimaanyhteys Galatiin, 1926 lentoyhtiö vaihtoi nimensä CIDNA:ksi ja 1930 LARES:ksi. Vuonna 1937 se yhdistyi kilpailijansa SARTA:n kanssa.
Vuonna 1954 nimeksi muutettiin Transporturi Aeriene Române, Tarom. Vuonna 1974 avattiin ensimmäinen Atlantin ylittävä lentoreitti JFK:n kansainväliselle lentokentälle New Yorkiin.
1950- ja 1960-luvuilla, kun Romania kuului itäblokkiin, TAROM joutui ostamaan vain Neuvostoliiton lentokoneita. Vuoden 1970 jälkeen JAT:n kanssa TAROM oli harvojen itäblokin lentoyhtiöiden joukossa, jotka hankivat Yhdysvalloissa ja Länsi-Euroopassa tuotettuja lentokoneita, mukaan lukien BAC 1-11 ja Boeing 707. 1980-luvulla TAROM osti muutaman RomBac -merkkisiä Romaniassa brittiläisen lisenssillä valmistettuja lentokoneita.
TAROM kuuluu SkyTeam-alianssiin.
Olavi Eränkö

Eino Olavi Eränkö, ent. Enroos (12. huhtikuuta 1924 Helsinki – 11. marraskuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja professori. Hänen erikoisalaansa olivat histologia ja histofysiologia. Eränkö oli Helsingin yliopiston anatomian dosentti 1952–1956 ja professori vuodesta 1956. Hän oli Työterveyslaitoksen fysiologi 1951–1954 ja fysiologian osaston apulaisjohtaja 1954–1956. Erängön tutkimuskohteena oli varsinkin lisämunuaisten rakenne ja toiminta.
Erängön vanhemmat olivat vakuutusmatemaatikko Gösta Fredrik Eränkö ja Impi Siviä Aino Frisk. Hän avioitui 1946 Maija Elina Puustisen kanssa. Eränkö tuli ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta reaalilyseosta 1941 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1950. Lääketieteen tohtoriksi hän väitteli Suomessa 1952, filosofian tohtoriksi hän väitteli Edinburghin yliopistossa 1958. Eränkö teki runsaasti kansainvälisiä tutkimus- ja opintomatkoja ja toimi useissa alansa yhdistyksissä sekä kotimaisissa ja kansainvälisissä järjestöissä.
Harrström

Harrström on kylä ja taajama Korsnäsin kunnassa Pohjanmaalla. Taajamassa oli vuoden 2011 lopussa 236 asukasta.
Harrströmin kylä ja sen kalasatama ovat yksi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemistä Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Varhaisin mainita kylästä historiallisissa lähteissä sijoittuu vuodelle 1494. Nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Harrströmin kivisilta, joka on peräisin vuodelta 1898 ja jonka rakentajiksi mainitaan Karl Åberg ja Karl Höback. On myös viitteitä siihen, että päärakentaja olisi ollut harrstömiläinen Karl Fredrik Åbb. Kylässä sijaitsee myös myllymäkimuseo, johon kuuluvat 1800-luvulta peräisin olevat tuulimyllyt.
Kylän läpi virtaa Harvungån-joki, joka saa alkunsa Hinjärvestä. Joen keskivaiheella on ollut Tölträsket.

Harrströmin nimestä

Nimen jälkiosa -ström (virta) paljastaa, että kyse on alkuaan luontonimestä, Hinjärvestä mereen juoksevan virtaisen joen nimestä. Alkuosasta Harr- on olemassa kaksi kielihistoriallisesti mahdollista tulkintaa. Ensimmäisen mukaan alkuosa sisältäisi ruotsinkielisen työkalun nimityksen harv eli karhi. Toinen selitys yhdistää nimen naapurikunnan Närpiön talonnimeen Harv, jolloin nimitys olisi "Harvin ohi kulkeva virta". Talonnimi puolestaan sisältäisi talon omistajan nimen, esim. keskiajalla Suomessa usein esiintyneen saksalaisen miehennimen Hartvig.
Kylän läpi virtaava joki tunnetaan yleisesti suomeksi nimellä Harrströminjoki, ruotsiksi Harrström å tai Harvungån.
Jerry Moss

Jerome S. "Jerry" Moss (s. 8. toukokuuta 1935) on yhdysvaltalainen liikemies. Hänet tunnetaan parhaiten A&M Records -levy-yhtiöstä, jonka hän perusti yhdessä muusikko Herb Alpertin kanssa vuonna 1962. Hänet ja Alpert otettiin vuonna 2006 Rock and Roll Hall of Fameen.
Taina Karvonen

Ura

Karvonen kilpaili kolmen metrin parihypyissä Iira Laatusen kanssa vuodesta 2011 toukokuuhun 2016 asti, jolloin Laatunen päätti kilpauransa. Viimeisessä parihyppykilpailussaan Lontoon EM-kilpailuissa he sijoittuivat kahdeksanneksi. Vuoden 2015 EM-kilpailuissa he olivat kuudensia, ja vuoden 2014 EM-kilpailuissa kaksikko sijoittui seitsemänneksi.
Karvonen kilpaili vuoden 2015 uinnin MM-kisoissa. Ensimmäisissä MM-kilpailuissaan hän sijoittui ponnahduslaudan karsinnassa 23:nneksi. Parihypyissä Karvonen–Laatunen-kaksikko oli karsinnan 16:s.
Vuoden 2012 EM-kilpailuissa Karvonen oli yhden metrin ponnahduslaudalla 15:s ja karsiutui 12 parhaan hyppääjän loppukilpailusta. Vuoden 2015 EM-kilpailuissa Karvonen selviytyi metrin ponnahduslaudalla loppukilpailuun jossa sijoittui 12:nneksi. Vuonna 2016 hän karsiutui EM-ponnahduslautafinaalista.
Karvonen ilmoitti elokuussa 2017 päättävänsä kilpauransa ja siirtyvänsä valmentajaksi.
Aapo Selja

Aapo Selja oli suomalainen maalari ja näytelmäkirjailija.
Oulusta kotoisin ollut Selja toimi maalarina ja hän oli vuoteen 1901 saakka Oulun työväenyhdistyksen puheenjohtajana. Hän kirjoitti jo silloin runoja ja kertomuksia lehtiin.
Selja oli Vaasassa ilmestyneen Vapaa Sana-lehden aputoimittajana 1906 mutta hänet erotettiin tehtäväst'. Helmikuussa 1907 hänet tuomittiin 1 vuoden 2 kuukauden kuritushuonerangaistukseen kolmesta murtovarkaudesta. Selja oli mennyt Vaasa-lehden toimitukseen väärillä avaimilla ja anastanut sieltä rahaa.