Accademia di belle arti di Firenze

Accademia di belle arti di Firenze eli Firenzen taideakatemia on Firenzessä Italiassa sijaitseva taideakatemia. Se kuuluu vuonna 1563 perustettuun Accademia delle Arti del Disegnoon, joka oli Euroopan ensimmäinen taideakatemia, käytännössä myös ensimmäinen taideakatemia yleensä.

Historiaa

Cosimo I de' Medici perusti Accademia delle Arti del Disegnon (aluksi nimi kuului Accademia e Compagnia delle Arti del Disegno) vuonna 1563 Giorgio Vasarin vaikutuksesta. Aluksi akatemia kokoontui Santissima Annunziatan kirkon luostarissa. 
Alkuperäisessä nimessä mainittu seura (Compagnia) oli laitos, johon jokaisen Toscanan alueella työskentelevän taiteilijan tuli liittyä, mutta akatemiaan kuuluivat silti vain Cosimon hovin etevimmät taiteilijat. Huomattavat akateemikot, kuten Michelangelo Buonarroti, Agnolo Bronzino, Benvenuto Cellini, Giorgio Vasari, Bartolomeo Ammannati ja Giambologna, nostivat instituution arvovaltaisuutta. Alkuvaiheessa oli itsestään selvää, että kaikki akatemian jäsenet olivat miehiä. Kun akatemia antoi myös Artemisia Gentileschille jäsenyyden, oli se naishenkilölle erityinen kunnia.
Toscanan herttua Leopold II sääti vuonna 1784, että kaikkien Firenzen taidekoulujen tuli toimia samoissa tiloissa. Nimeksi tuli Accademia delle Arti del Disegno. 
Accademia di Belle Arti gallerioineen toimi yhä samoissa tiloissa Via Ricasolissa, aiemmassa luostarissa, mutta hallinto toimi Palazzo dell'Arte dei Beccaissa. Toscanan herttua liitti opetettavien taiteiden joukkoon myös musiikkikonservatorion ja taiderestaurointikoulun.
Accademia di Belle Artissa ovat opiskelleet muun muassa Giovanni Fattori ja Amedeo Modigliani. Suomalaisista siellä ovat saaneet oppia muun muassa Erik Enroth, Yrjö Liipola, Ensio Seppänen ja Merita Koskimies.

Taideakatemian galleria

Accademia di Belle Artin galleriassa on ollut vuodesta 1873 lähtien Michelangelon Daavid-veistos. Sen sanotaan tulleen akatemiaan alun perin restauroitavaksi. Muitakin syitä siirrolle Piazza della Signorialta oli olemassa, kuten tarkoitus luoda Michelangelo-museo taiteilijan syntymän 400-vuotisjuhlan kunniaksi. Museoon olisi koottu alkuperäisiä veistoksia ja piirroksia. Nykyisin gallerian pieneen kokoelmaan kuuluu neljä Michelangelon keskeneräistä Vanki-veistosta, jotka oli tarkoitettu paavi Julius II:n hautamonumenttiin, ja myös keskeneräinen evankelista Matteusta esittävä veistos. Vuonna 1939 kokoelmiin liitettiin Pietà-veistos, joka löytyi Barberinin kappelista Palestrinan kaupungista, joskin ei ole varmaa, onko veistos Michelangelon tekemä.
Kokoelmassa on Michelangelon ohella edustettuina muitakin huomattavia firenzeläisiä renessanssitaiteilijoita, kuten Paolo Uccello, Domenico Ghirlandaio, Sandro Botticelli ja Andrea del Sarto. Myös Giambolognan alkuperäinen kipsimalli Sabiinitarten ryöstö -veistoksesta kuuluu kokoelmiin. Lisäksi galleriassa on firenzeläistä gotiikan ajan maalaustaidetta ja venäläisten ikonien kokoelma.

Kirjasto

San Matteon sairaalan entisen kirkon tiloista löytyy Accademia di Belle Artin kirjasto. Kirjasto perustettiin vuonna 1801, ja siellä säilytetään alkuperäisiä, vuonna 1784 ja sen jälkeen tehtyjä kaiverruksia, käsikirjoituksia, inkunaabeleita, piirroksia ja muita dokumentteja.