google/wiki40b huggingface dataset:
Paavo Korhonen (kansanrunoilija)

Paavo Korhonen (1. huhtikuuta 1775 Rautalampi – 1. lokakuuta 1840 Rautalampi) oli suomalainen kansanrunoilija. Hänet tunnettiin nimellä Vihta-Paavo ja hän oli kotoisin Rautalammilta Vihtajärven talosta. Vihta-Paavo tuli tunnetuksi tehtyään pilkkarunon talonpoikia taloudellisesti hyväksikäyttäneestä nimismies Kokista. Vihta-Paavon maine kasvoi tämän pilkkarunon myötä, ja häneltä alettiin pyytää runoja erilaisiin tilaisuuksiin kuten häihin ja talkoisiin. Hänen runonsa julkaistiin vuonna 1848, uusi painos vuonna 1908. Elias Lönnrot kävi tapaamassa Korhosta runonkeruumatkoillaan vuosina 1828 ja 1831.
Gurdwara

Gurdwara on sikhien pyhä paikka, jossa osoitetaan kunnioitusta Guru Granth Sahibille, sikhien pyhälle kirjalle. Sitä varten on erityinen katettu valtaistuin. Kunnioituksen merkiksi rukoilijat istuvat lattialla, yleensä miehet ja naiset omina ryhminään. Pyhää kirjaa kunnioitetaan myös peittämällä pää ja jättämällä kengät gurdwaran ulkopuolelle.
Gurdwaran yhteydessä on myös ruokala, langar, jossa saa ruokailla veloituksetta. Ruokalassa tarjoillaan vain kasvisruokaa, vaikka sikhiläisyys ei edellytä vegetarismia.
Roar (vuoden 1981 elokuva)

Arvostelut

Roarin arvio elitisti.net -sivustolla on 3,9 tähteä toimituksen antamana. Lukijat antoivat keskimäärin 3,7 tähteä.
Preussin herttuakunta

Preussin herttuakunta oli uskonpuhdistuksen seurauksena perustettu herttuakunta itäisen Preussin alueella vuosina 1525–1701. Se sai alkunsa, kun Saksalaisen ritarikunnan suurmestari Albrekt Brandenburgilainen vuonna 1525 kääntyi luterilaisuuteen, minkä jälkeen hän teki lopun ritarikunnan valtiosta ja julistautui Preussin herttuaksi.
Herttuakunta kuului alkujaan Puolan kuninkaan läänitykseen. Hohenzollern-suvun brandenburgilaisten vaaliruhtinaiden haara peri sen vuonna 1618, jolloin muodostui Brandenburgin-Preussin personaaliunioni. Fredrik Vilhelm, Brandenburgin "Suuri vaaliruhtinas", irrotti Preussin Puolan kuninkaan alaisuudesta Wehlaun sopimuksella (1657) – herttuakunnan itsenäisyys vahvistettiin Olivan rauhassa (1660), joka päätti Pohjan sodan Brandenburgin osalta. Herttuakunta muuttui Preussin kuningaskunnaksi vuonna 1701, jolloin vaaliruhtinas Fredrik III kruunasi itsensä kuningas Fredrik I:ksi Königsbergissä.

Itä-Preussi

Puolan ensimmäisen jaon jälkeen herttuakunnan aluetta alettiin kutsua Fredrik Suuren käskystä Itä-Preussiksi erotukseksi Länsi-Preussin provinssista, joka muodostettiin Puolalta otetuista alueista (Ermland liitettiin Itä-Preussiin). Provinssit yhdistettiin ensin personaaliunionina (1824) ja lopulta kokonaan (1829) Preussin provinssiksi, mutta erotettiin uudelleen vuonna 1878. Itä-Preussi oli Saksan yhdistymisen jälkeen maan itäisin maa-alue vuosina 1871-1945.
Héctor Eduardo Vargas Bastidas

Héctor Eduardo Vargas Bastidas (s. 29. joulukuuta 1951 Valdivia) on chileläinen roomalaiskatolinen piispa. Hän liittyi salesiaaneihin vuonna 1978 ja sai pappisvihkimyksensä saman vuoden heinäkuun 15. päivänä. Hänet nimitettiin Arican hiippakunnan johtoon 25. marraskuuta 2003, ja piispaksi vihkiminen seurasi 4. tammikuuta 2004. Pääkonsekraattorina toimi Francisco Javier Errázuriz Ossa, jota avustivat Patricio Infante Alfonso ja Ricardo Ezzati Andrello.
Vargas Bastidas sai 14. toukokuuta 2013 nimityksen Temucon piispaksi.
West Wing

West Wing (The West Wing) on Yhdysvaltain presidentin kanslian henkilökunnasta ja valtakunnan politiikasta kertova kuvitteellinen, osin tosipohjainen draamasarja. Yhtä pääosaa, demokraattien presidentti Jed Bartletia, näyttelee Martin Sheen. Sarja käynnistyi Yhdysvalloissa vuonna 1999, ja sitä tehtiin seitsemän tuotantokautta aina vuoteen 2006. Jaksoissa kommentoitiin ajankohtaisia teemoja, ja sarjan nähtiin ottavan epäsuorasti kantaa republikaanipresidentti George W. Bushin toimiin Valkoisessa talossa. West Wing voitti useita Emmy-palkintoja.
Sarjan mainoslause on "Right place. Right time. Right man." (suom. Oikea mies oikeassa paikassa oikeaan aikaan).
Suomessa sarjaa on nähty kaikki seitsemän tuotantokautta Nelosella. Sarjaa on myös esitetty SuomiTV:llä.
Simon (Trollz)

Simon on henkilö piirrossarjassa Trollz. Hän on Trollzopoliksen verivihollinen. Hän on yrittänyt jo 3000 vuotta vallata sekä uutta että vanhaa Trollzopolista. Simonin apulaiskoira on nimeltään Snarf.

Persoonallisuus

Simon on todella ilkeä riiviö. Hän ei tunnu pitävän kenestäkään, ei edes Snarfista. Maailman valtaaminen tuntuu olevan hänelle pakkomielle. Kukaan ei tiedä, mistä Simon on kotoisin, eikä kukaan haluakaan tietää. Simon asuu Aavemetsässä, tosin kukaan ei tiedä missä.
Simon on yli 3000 vuotta vanha, mutta hän pysyy aina yhdeksänvuotiaana.
Karbamoyylifosfaatti

Biokemia

Eliöt syntetisoivat karbamoyylifosfaattia ammoniakista ja vetykarbonaatti-ionista. Reaktiota katalysoi karbamoyylifosfaattisyntetaasi I ja se tapahtuu karboksifosfaatti- ja karbamihappovälivaiheiden kautta mitokondriossa. Mitokondriossa se osallistuu ureakierron seuraavaan vaiheeseen, jossa se reagoi ornitiinin kanssa muodostaen sitrulliinia ja tätä reaktiota katalysoiva entsyymi on ornitiinitranskarbamylaasi.
Karbamoyylifosfaatti osallistuu myös pyrimidiinirenkaan sisältävien yhdisteiden synteesiin, joka tapahtuu sytosolissa. Normaalisti karbamoyylifosfaatti ei kykene läpäisemään mitokondrion ulkokalvoa, mutta yhdisteen konsentraation kasvaessa osa karbamoyylifosfaatista pääsee myös sytosoliin. Suurin osa sytosolin karbamoyylifosfaatista muodostuu kuitenkin karbamoyylifosfaattisyntetaasi II-entsyymin syntetisoimana ja tällöin ammoniakin lähteenä toimii glutamiiniaminohappo. Sytosolissa karbamoyylifosfaatti reagoi aspartaamihapon kanssa muodostaen karbamoyyliaspartaamihappoa aspartaattitranskarbamylaasin katalysoimana. Muodostuneesta yhdisteestä tuotetaan edelleen oroottihappoa ja pyrimidiinirakenteen sisältäviä yhdisteitä.
Clodoaldo

Clodoaldo Tavares de Santana , alias Clodoaldo (s. 26. syyskuuta 1949, Aracaju) on entinen brasilialainen jalkapalloilija ja lajin maailmanmestari. Kevytrakenteinen ja nopea Clodoaldo pelasi niin Brasilian jalkapallomaajoukkueen kuin Santos Futebol Clubenkin keskikentällä sekä hyökkäävässä että puolustavassa roolissa..
Parasetamoli–kodeiini-yhdistelmävalmiste

Parasetamoli-kodeiini -yhdistelmävalmiste on yhdistelmälääke, joka sisältää kodeiinia ja parasetamolia. Parasetamoli-kodeiini -yhdistelmävalmistetta käytetään lievien ja keskivaikeiden sekä myös joissain tapauksissa vaikeiden kiputilojen hoitoon, ja se on tarkoitettu pääasiallisesti vain tilapäiseen käyttöön. Valmiste on myös kolmiolääke, mutta sanan varsinaisessa merkityksessä vain Alankomaissa, Ranskassa, Slovakiassa, Suomessa ja Tanskassa, joissa käytetään varoituskolmiota PKV-lääkkeiden pakkauksissa.
Parasetamoli ja kodeiini vahvistavat toistensa kipua lievittävää vaikutusta. Parasetamolia käytetään kipulääkkeenä myös yksinään.
Parasetamolin ja kodeiinin yhdistelmä on vatsaystävällinen ja hyvin toimiva kipulääke, jos se ei muuten aiheuta käyttäjälle harmillisia tai vakavia haittavaikutuksia.
Yhdistelmävalmisteen haittavaikutuksina voivat olla muun muassa kodeiinin aiheuttama pahoinvointi, kodeiinin suolistoa lamaavasta vaikutuksesta johtuva ummetus, ja käytön jälkeinen päänsärky. Nämä ovat tyypillisiä opiaattien haittavaikutuksia. Panacod, joka lienee käytetyin ja tunnetuin parasetamoli-kodeiini-yhdistelmälääke sai myyntiluvan Suomessa 12. syyskuuta 1990.

Annostus

Enimmäissuositus on 3 000 mg parasetamolia päivässä, turvaraja on 4 000 mg parasetamolia päivässä. Parasetamoli on maksatoksinen lääkeaine, mutta maksa pystyy käsittelemään alle 4 g parasetamolia vuorokaudessa. Turvarajan ylittäminen voi vaurioittaa maksaa. Tästä syystä muita parasetamolia sisältäviä lääkkeitä (kuten Panadol tai Somadril Comp) tulee välttää ettei turvaraja ylity. Valmistajien ohjeet mainitsevat, että tabletteja tulee ottaa enintään kaksi joka neljäs tunti (kodeiini ei vaikuta useammin otettuna, koska yhdisteen pilkkomiseen tarvittavia entsyymejä erittyy riittävästi vasta noin kuuden tunnin sisällä) eikä enempää kuin kahdeksan tablettia 24 tunnin aikana.
Kodeiinin kipua lievittävä vaikutus perustuu sen muuttumiseen kehossa morfiiniksi, vahvaksi opioidiksi, maksan entsyymin CYP2D6:n kautta. Entsyymin aktiivisuudessa yksilöiden välillä on eroja, jotka perustuvat geneettisiin ominaisuuksiin: CYP2D6-geenin monistumat nopeuttavat entsyymitoimintaa. Yksilöllinen vaste kodeiinipohjaisiin lääkkeisiin on selvitettävissä farmakogeneettisellä testillä.
Raimondas Rumšas

Raimondas Rumšas (s. 14. tammikuuta 1972) on liettualainen maantiepyöräilijä. Hän syntyi Šilutėssa ja aloitti ammattilaisuransa vuonna 1996.
Rumšas voitti vuonna 2000 Lombardian ja vuonna 2001 Baskimaan ympäriajon. Hän sijoittui kolmanneksi Ranskan ympäriajon kokonaiskilpailussa 2002, mutta jäi pian kiinni dopingista.
Karlheinz Böhm

Karlheinz Böhm (16. maaliskuuta 1928 Darmstadt – 29. toukokuuta 2014 Grödig) oli itävaltalainen näyttelijä.
Böhm on kapellimestari Karl Böhmin poika. Hänet tunnetaan parhaiten keisari Frans Joosefin  roolista Sissi-trilogiassa (1955–1957) sekä pääosastaan Michael Powellin elokuvassa Kurkistelija (Peeping Tom, 1960). Rainer Werner Fassbinderin Effi Briestissä (1973) hän esittää Wullersdorfia.
Böhm oli naimisissa neljästi. Viimeisin avioliitto etiopialaisen Almaz Böhmin kanssa oli voimassa vuodesta 1991. Näyttelijä Katharina Böhm on hänen tyttärensä. 
Böhm oli aktiivisesti mukana hyväntekeväisyystyössä siitä alkaen kun hän perusti Menschen für Menschen -järjestön vuonna 1981.
Västerås

Urheilu

Västeråsista on kotoisin urheiluseura Västerås SK, jolla on toimintaa useassa eri urheilulajissa. Parhaiten se on tunnettu jääpallomenestyksestään, Västerås SK Bandyklubb on voittanut kautta aikojen eniten lajin Ruotsin mestaruuksia. Seuralla on myös jalkapallojaosto Västerås SK Fotboll ja salibandyjaosto Västerås SK Innebandy. Västerås SK:lla oli myös jääkiekkotoimintaa, nykyisin lajissa kaupunkia edustaa VIK Västerås HK.
Viherkaijanen

Koko ja ulkonäkö

Viherkaijanen on noin 9 cm pitkä ja noin 12 g painava lintu. Sen höyhenpuku on pääosin vihreä, vatsapuolelta vaaleamman vihreä. Pyrstön alapuoli on keltainen. Keskimmäiset pyrstösulat ovat vihertävän siniset mustin kärjin, reunimmaiset mustat, vihreäreunaiset ja niiden kärjessä on keltaiset täplät. Silmän ympärillä oleva paljas alue on koiraalla vaaleanpunainen, naaraalla siniharmaa. Siiven keskimmäiset peitinhöyhenet ovat mustat levein vihrein reunuksin. Nokka on tummanharmaa, iiris oranssinpunainen ja koivet harmaat. Naaraan alanokan tyven höyhenet ovat ruusunpunertavat, koiraalla siniset, ja vatsa on yksivärisen vihreä, koiraalla vatsan keskellä on oranssi laikku. Nuoren linnun nokka on vaaleanharmaa, iiris punaruskea ja silmän ympäryksen paljas alue on harmaa.

Esiintyminen

Viherkaijanen elää Papua-Uuden-Guinean itäpuolella olevilla Salomonsaarilla ja Bismarckinsaarilla. Lajista tunnetaan viisi alalajia: nimialalaji finschii sekä alalajit aolae, tristami, nanina ja viridifrons. Lajin elintavat tunnetaan huonosti. Sen populaatio lienee kooltaan yli 100 000 yksilöä, ja sen elinympäristön laajuus on 20 000–50 000 neliökilometriä.

Elinympäristö

Viherkaijaset asuvat alavien maiden trooppisissa metsissä noin kilometrin korkeudelle. Korkeammalla vuoristossa sen sijaan elää vuorikaijanen (M. bruijnii). Ne liikkuvat tavallisesti pareittain tai muutaman yksilön parvissa.

Lisääntyminen

Lajin pesintä tunnetaan huonosti. Pesä on usein puussa olevassa termiittipesässä.

Ravinto

Viherkaijanen syö luultavasti ainakin siemeniä, sieniä ja jäkälää, mahdollisesti myös hedelmiä sekä hyönteisiä ja niiden toukkia. Se liikkuu puun rungolla kuinka päin haluaa, etsien ruokaa kaarnasta ja kaarnan raoista.
Marjan Šarec

Ura näyttelijänä ja politiikassa

Šarec valmistui yliopistosta näyttelijäksi vuonna 2001 ja aloitti työt Slovenian yleisradioyhtiö RTV Slovenijalla. Pian Šarec aloitti RTV:n satiiriohjelmassa Radio Ga-Gassa imitaattorina ja tuli tunnetuksi imitoidessaan maan tunnettuja poliitikkoja.
Vuonna 2010 Šarec valittiin Kamnikin pormestariksi sitoutumattomana ehdokkaana. Hänet valittiin toiselle kaudelle vuonna 2014, jolloin Šarec sai 63 % äänistä. Samana vuonna hän perusti omaa nimeään kantaneen Marjan Šarecin lista -puolueen. Tullessaan valituksi pormestariksi Šarec jätti näyttelijäntyöt.
Šarec lähti mukaan ehdokkaaksi vuoden 2017 presidentinvaalissa, missä hän pääsi toiselle kierrokselle Borut Pahorin kanssa jääden tälle lopulta niukasti toiseksi 46,9 prosentin ääniosuudella. Menestys presidentinvaalissa kuitenkin nosti Marjan Šarecin listan kärkeen mielipidetiedusteluissa.
Marjan Šarecin lista sai kesäkuun 2018 parlamenttivaaleissa 13 paikkaa 90 paikkaiseen kansalliskokoukseen, mikä teki siitä toiseksi suurimman puolueen. Šarec otti tuloksesta huolimatta aloitteen käsiinsä hallituksen muodostamiseksi ja kutsui kaikki puolueet vaalivoittaja Demokraattista puoluetta (SDS) lukuun ottamatta epävirallisiin hallitusneuvotteluihin. Alun perin Šarecin suunnitelmana oli muodostaa hallitus neljän muun keskusta-vasemmiston puolueen sekä konservatiivisen Uuden Slovenian (NSi) kanssa. Uusi Slovenia päätti kuitenkin lopulta jättäytyä pois, minkä jälkeen Šarec oli valmis yhteistyöhön Vasemmiston kanssa.
Neuvottelujen jälkeen hallituksen muodostivat Marjan Šarecin listan lisäksi Sosiaalidemokraatit, Moderni keskustapuolue, eläkeläisten puolue (DeSUS) ja Alenka Bratušekin puolue (SAB). Vasemmisto puolestaan sopi tukevansa hallitusta oppositiosta käsin. Marjan Šarecista tuli näin Slovenian ensimmäisen vähemmistöhallituksen pääministeri ja samalla 40-vuotiaana myös Slovenian historian nuorin pääministeri.
Stephanie Beacham

Yksityiselämä

Beacham on ollut syntymästään asti kuulovammainen. Hänen oikea korvansa on kuuro, koska hänen äitinsä sairastui vesirokkoon ollessaan raskaana.
Beacham on ollut 1970-luvulla naimisissa näyttelijä John McEneryn kanssa. Heillä on kaksi tytärtä.
Johanneksenkirkko (Helsinki)

Historia

Arkkitehti Melander suunnitteli itse kirkon penkit, saarnatuolin, alttarilaitteen ja kastepöydän. Koristelussa on käytetty paljon kolmiapila-aihetta, joka on tyypillinen goottilainen pyhän kolminaisuuden symboli. Kirkon sisätilat ovat hyvin koristeelliset lasimaalauksineen, kaari-ikkunoineen, virsitauluineen ja kattokruunuinen. Alun perin myös kirkon vihreänharmaissa, rapatuissa seinäpinnoissa oli niiden yläosissa ja holvikaarissa oli koristekuvioita. Myöhemmissä restauroinneissa (ensimmäisen kerran vuonna 1913) kuviot peitettiin vaalealla yhtenäisellä värillä. Kirkko restauroitiin sen satavuotisjuhlia varten ja silloin vanhasta koristemaalauskerroksesta paljastettiin osa yleisölehterin seinään. Kirkko vaurioitui Helsingin suurpommituksissa helmikuussa 1944; muun muassa useita ikkunoita särkyi.

Kirkon urut

Urut rakensi alun perin saksalainen urkutehdas E. F. Walcker vuonna 1891, ja niitä on uudistettu vuosina 1921, 1937, 1956 ja 1974. Niissä on 66 äänikertaa, jotka jakautuvat kolmelle sormiolle ja jalkiolle. Vuonna 2005 saksalainen urkurakentamo Orgelwerkstatt Christian Scheffler entisti urut ja palautti Oskar Merikannon suunnitteleman disposition eli äänikertarakenteen.
Kirkon urkureina ovat toimineet muiden muassa Oskar Merikanto, Armas Maasalo, Tauno Äikää ja Pertti Eerola. Kirkon ensimmäinen kanttori oli Abraham Ojanperä, ja hänen jälkeensä kanttorin tehtävää on hoitanut muun muassa Sulo Saarits.
Johanneksenkirkolla on merkittävä osa monen helsinkiläisen adventinvietossa. Viipurin Lauluveikot -mieskuoron adventtikonsertit on alusta alkaen lähes joka vuosi pidetty Johanneksenkirkossa. Kuoron 50. adventtikonsertti pidettiin Johanneksenkirkossa vuonna 2003. Konserttien urkureina ovat toimineet muun muassa Tauno Äikää ja Pertti Eerola.

Johanneksenkirkko fiktiossa

Johanneksenkirkko on ollut monen kotimaisen televisio- ja elokuvatuotannon kuvauspaikka. Tunnetuin on Yle TV1:n draamasarja Kotikatu (1995–2012), joka sijoittui alkuaikoinaan kirkon ympäristöön, ja kirkko toimi yhtenä sarjan henkilöitä yhdistävänä tekijänä.
Matias Korpela

Matias Arttu Oskari Korpela (s. 16. marraskuuta 1989 Pyhäjoki) on suomalainen kilpakävelijä. Hän edustaa Turun Urheiluliittoa ja hänen valmentajanaan toimii Marko Kivimäki. Vuoteen 2015 Korpela edusti Raahen Vesaa.
Kalevan kisoista Korpela voitti pronssia 20 kilometrin kävelyssä vuonna 2013. Lisäksi hän on saavuttanut maantiekävelyn SM-kilpailuissa (30 km) hopeaa vuonna 2015 ja pronssia 2012 sekä sisäratojen SM-kilpailuista hopeaa 5 000 metrin kävelystä vuonna 2009 ja 2014 sekä pronssia 2016.
Kannusjärvi (Hamina)

Kannusjärvi on kylä Haminassa, entisen Vehkalahden kunnan alueella. Kylässä on vuonna 1974 valmistunut koulu ja päiväkoti. Haminan seurakunnalla on Kannusjärvellä kaksi leirikeskusta, Markkula ja Vehkarinne.

Historia

Kannusjärven ja muiden Vehkalahden kylien alueelta on tehty kivikautisia löytöjä, jotka kertovat ihmisen toiminnasta alueella esihistoriallisena aikana. Kannusjärvelle asutus vakiintui keskiajalla, kun alueen korpimaille muutti karjalaisväestöä Lapveden seudulta asumaan.
Kannusjärvi tuli liitetyksi Vehkalahden hallintopitäjään 1500-luvulla verotuksen tarkistusten yhteydessä, kun maakirjajärjestelmä syntyi osana Ruotsin kuningas Kustaa Vaasan hallinnollisia uudistuksia. Kannusjärven rajat jakokunnan ulkopuolisiin kyliin olivat pitkään epätarkat ennen isojakoa. 
Kannusjärven maatalouden rakenne poikkesi 1600-luvulla muusta Vehkalahdesta siltä osion, että kaskeamisella oli huomattavan merkittävä asema kannusjärveläisten toimeentulossa. Vuoden 1620 karja- ja kylvöluettelossa käy ilmi, että yli 42 % Kannusjärven viljoista saatiin kaskista. Epätarkkojen rajojen ja vakiintumattomien hallintaoikeuksien vallitessa 1500- ja 1600-luvuilla alueen kaskisaloista käytiin kilpailua, mikä synnytti käräjillä selviteltäviä kiistoja niin kyläläisten kuin myös seudun kyläkuntien kesken. Peltoviljelyyn siirtyminen oli Kannusjärvellä verrattain hidasta, mikä johtui asutuksen katkonaisesta yleiskehityksestä ja tilojen autioitumisesta, johon vaikuttivat erityisesti 1500-luvun lopun sota-aika, 1600-luvun alun ja lopun kadot sekä Viroon muutto. Kannusjärveläiset talonpojat hoitivat 1600-luvulla itse tuotteidensa markkinoinnin, harjoittivat talonpoikaispurjehdusta ja kävivät kaupparetkillä Virossa asti.
Catch 22

Catch 22 -oireyhtymä (22q11.2-deleetio, Catch-oireyhtymä, DiGeorgen oireyhtymä, velokardiofasiaalinen oireyhtymä eli VCFS, Sphrintzenin oireyhtymä, konotrunkaalinen sydänvika-kasvoepämuodostumaoireyhtymä eli CTAF) on kehitysvammaoireyhtymä joka johtuu 22. kromosomin poikkeavuudesta (monosomia 22q11.2). Se on yleisin kromosomihäviämä, ja on arvioitu, että yhdellä (elävänä syntyneellä) ihmisellä 2 000−4 000:sta olisi Catch-oireyhtymä. Oireyhtymä on yhtä yleinen miehillä ja naisilla. Suomessa syntyy noin 10−20 catch-lasta vuodessa.

Perinnöllisyys

Jos vanhempi sairastaa oireyhtymää, se periytyy 50 %:n todennäköisyydellä lapselle riippumatta vanhemman tai lapsen sukupuolesta. Oireyhtymää sairastavista 5−10 % on perinyt geenimuunnoksen vanhemmaltaan. Oireet ja niiden vaikeusaste saattavat vaihdella sukupolvesta toiseen, eli oireet voivat periytyä lievempinä tai vaikeampina.

Historia

1980-luvun lopussa ja 1990-luvun alussa huomattiin, että useamman lääkärin kuvaamat oireet johtuivat samasta kromosomipoikkeavuudesta. Näitä kuvauksia olivat tehnet yhdysvaltalainen lastenlääkäri Angelo DiGeorge vuonna 1965, japanilaiset lastensydänlääkärit vuonna 1976 sekä yhdysvaltalainen logopedi Robert Shprintzen vuonna 1978. Vuonna 1993 brittiläinen tutkijaryhmä ehdotti ilmiölle nimen CATCH 22.
Monessa maassa, kuten englanninkielisissä maissa, ei enää käytetä nimeä Catch 22, koska se saattaa viitata Joseph Hellerin samannimiseen romaaniin ja koska käsite viittaa yleisessä englanninkielisessä kielenkäytössä tilanteeseen, jossa kaikki vaihtoehdot ovat huonoja. Siksi kansainvälisesti käytetään nimitystä 22q11.2-häviämä. Suomessa nimitys Catch 22 on vakiintunut, myös potilaiden ja omaisten keskuudessa.
Sompanen (Kouvola)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 152 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä, se on 2,5 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Sillä on kaksi saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,05 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 4,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0046 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,1 metriä ja suurin syvyys on 8,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 7,6 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Pyhäjärven lähi-alueeseen (14.121) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 68,3 metriä mpy.
Marathonin taistelu

Tausta

Vuonna 490 eaa. kuningas Dareios I johti persialaisen armeijansa taisteluun Marathonin tasangolla Marathonissa itäisessä Attikassa. Tämä oli toinen yritys ateenalaisten ja eretrialaisten kukistamiseksi. Kaksi vuotta aikaisemmin myrsky tuhosi Persian laivaston. Myrskyä pidettiin Olympos-vuoren jumalten aiheuttamana. Nyt Persian laivasto purjehti uudelleen kohti Kreikkaa. Se valloitti useita saaria sekä muun muassa Eretrian Euboialla. Laivasto laski maihin syyskuussa Marathoninlahdella, noin 35 kilometriä Ateenasta koilliseen.

Armeijat

Monet myöhemmän ajan kreikkalaiset historioitsijat liioittelivat suuresti persialaisten armeijan kokoa. Amiraali William L. Rodgers teki hyvän arvion persialaisten armeijasta kirjassaan Greek and Roman Naval Warfare. Hän perusti arvionsa Herodotoksen todenmukaiseksi arvioituun tietoon, jonka mukaan persialaisilla oli 600 laivaa. Rodgersin arvion mukaan persialaisilla oli 30 jalkamiestä tai viisi ratsukkoa per laiva. Hän arvioi persialaisten armeijan kooksi yhteensä noin 15 000 miestä: 6 000 merimiestä, 1 500 ratsumiestä ja 7 500 jalkamiestä.
Kreikkalaisten armeijassa oli 11 000 miestä. Näistä 10 000 oli Ateenasta ja tuhat Plataiaista.
Vaikka persialaiset kävivät valloitussotaa, he taistelivat puolustusvoittoisesti. Pääaseena oli jousi ja nuolet. Taktiikkana oli päästää viholliset lähelle ja ampua nuolimyrsky tuhoisalta etäisyydeltä. Ateenalaiset olivat hyökkäävämpiä. Heidän pääaseenaan oli pitkä, raskas keihäs, ja he suojasivat itseään kypärillä ja rintahaarniskoilla sekä raskaalla, pyöreällä kilvellä. Lähitaistelu oli suosiossa, heillä ei ollut jousimiehiä eikä ratsuväkeä.