Baskit

Ihmiset

Geenitutkimusten mukaan baskit periytyvät Pyreneiden niemimaan varhaisten maanviljelijöiden ja heitä varhaisempien metsästäjä-keräilijöiden jälkeläisistä, jotka elivät sen jälkeen muista kansoista eristyksissä tuhansia vuosia. Baskien geeniperimään eivät vaikuttaneet esimerkiksi pronssiajan vaellukset, joiden aikana Itä-Euroopan aroilta muuhun Eurooppaan tuotiin indoeurooppalaiset kielet, eikä 700-luvulla alkanut Espanjan muslimivalloitus.
Baskien veriryhmät ovat yleisyysjärjestyksessä O, A ja B. Veriryhmä O on yli puolella baskeista, mikä on enemmän kuin millään toisella kansalla. Myös Rh-negatiivinen veri on heillä maailman yleisintä. Veriryhmä O Rh− on 27 prosentilla baskeista. Rh-negatiivinen veri aiheuttaa kohtukuolemia, minkä on arveltu saattavan olleen syynä baskien suhteelliseen pieneen lukumäärään.
Baskien tyypillisiä fysiologisia piirteitä ovat pitkä ja suora nenä, paksut kulmakarvat, vahva leuka ja pitkät korvalehdet.

Elinkeinot

Baskimaassa on suuret rautamalmiesiintymät, mikä vaikutti aikoinaan teollisuuden syntyyn, etenkin laivanrakennusteollisuuden.
Merikalastus on aina ollut baskeille tärkeä elinkeino. Biskajanlahdelta on kalastettu valaanlihaa jo keskiajalta lähtien ja arktisilta vesiltä turskaa. Baskien perinteisiä elinkeinoja ovat myös karjankasvatus, lampaankasvatus ja omenanviljely. Baskeilla on omat perinteiset nauta-, sika- ja lammasrotunsa. Itxassoussa viljellään baskien omaa mustaa kirsikkaa, josta käytetään sadonkorjuun jälkeen kesäkuussa perinteisten kakkujen täytteenä.
Francon aikana 1900-luvulla monet baskit harjoittivat salakuljetusta.

Tavat

Baskien maatilat muodostavat usein löyhiä kyliä. Maatila periytyi entisaikoina kokonaisuudessaan isältä yhdelle perilliselle, mikä muodosti baskikulttuurin perustan ja lujitti tilan asukkaiden verisiteitä. Baskin identiteetissä on yhä tärkeää klaanin taloon (etxea) kuuluminen. Baskiklaanien taloilla oli omat nimensä, ja nykyisinkin baskit voivat esitellä itsensä toiselle baskille sukunimensä sijaan klaaninsa vanhan talon nimellä.
Baskimiehet käyttävät usein villaista tummansinistä baskeria.
Pelota-pallopeli keksittiin ranskalaisessa baskikaupunki St.-Pée-sur-Nivellessä. Baskit olivat ensimmäisiä eurooppalaisia, jotka alkoivat käyttää Amerikasta omaksuttua kumipalloa. Baskit harrastavat yhä monenlaisia keskiajalta peräisin olevia perinteisiä urheilulajejaan (herri kirolak), jotka perustuvat maalaisten töihin. Baskihallinto on virallisesti määritellyt 18 tällaista lajia baskien maalaisurheilulajeiksi. Lajeja ovat esimerkiksi halonhakkuu, sahaaminen sekä kivenlohkareiden ja muiden raskaiden esineiden nostelu. Kilpailujen yhteydessä harrastetaan vedonlyöntiä.
Baskien perinteinen kulttuuri, tavat ja kieli ovat hiipuneet Baskimaan kaupungistumisen ja teollistumisen myötä. Maaseudun väestö on vähentynyt monien baskien muutettua Ranskaan ja Amerikkaan.
Baskit ovat syvän uskonnollisia ja peittelemättömän kansallismielisiä.

Uskonto

Ennen kristinuskoon kääntymistään baskit palvoivat Aurinkoa ja Kuuta sekä luonnonhenkiä. Baskit käännytettiin kristinuskoon 900-luvulla, ja he ovat nykyisin hartaita katolisia. Heidän kansantaruissaan on kuitenkin säilynyt kristinuskon aikaa edeltäneitä animistisia piirteitä.

Symbolit

Baskien symboleja ovat baskien lippu ikurriña, joka suunniteltiin vuonna 1894 ja tuli 1900-luvulla koko Baskimaan symboliksi; Gernikan puu, mänty Gernikassa, joka edustaa baskien perinteisiä vapauksia; baskiristi lauburu, ikivanha symboli, joka edusti aurinkoa baskien mytologiassa; eguzkilore-symboli, joka kuvaa villikaktuksen kuivattua kukkaa ja karkottaa pahat henget ja muut vaarat; argizaiola, lautaan kiinnitetty kynttilä, jossa palaa kodin pyhä tuli; ja makila, kävelykeppi, joka symboloi nykyisin voimaa ja kunnioitusta, ja jota baskijohtajat käyttävät valtansa symbolina.

Varhainen historia

Baskien varhaishistoriasta ei ole selvyyttä. Roomalaiset kirjoittajat mainitsivat vaskoonien heimosta (vascones) nykyisen Navarran alueella. Roomalaiset valloittivat baskien alueet 100-luvulla eaa. mutta eivät vaatineet heiltä veroja,  asepalvelusta tai roomalaisen lain noudattamista. Baskien ja roomalaisten välit olivat rauhaisat ajanlaskun alusta Rooman valtakunnan loppuun asti. Baskit omaksuivat roomalaisilta viinirypäleiden ja oliivien viljelyn sekä hyödynsivät roomalaisia teitä kaupankäynnissään. Baskien palkkasoturiyksikkö taisteli Rooman joukoissa Britanniassa puolustaen esimerkiksi Hadrianuksen vallia.
Roomalaisten vallan päätyttyä baskien tiedetään puolustaneen maataan visigootteja, frankkeja, normanneja ja maureja vastaan. Vuonna 778 baskit löivät Kaarle Suuren armeijan jälkijoukot Roncesvallesin taistelussa.

Kalastuksen ja laivanrakennuksen aika

Baskit olivat Euroopan tärkeimpiä valaanlihan tuottajia jo varhaiskeskiajalta lähtien. Aluksi baskit myivät rantaan ajautuneiden valaiden lihaa, mutta 600-luvulla he alkoivat metsästää Biskajanlahden valaita pienillä veneillä. Viikingeiltä baskit oppivat rakentamaan kestävämpiä veneitä, joilla he matkasivat subarktisille vesille aina Newfoundlandin rannikolle asti turskan- ja valaanpyyntiin. On mahdollista, että baskit kävivät aina Pohjois-Amerikassa asti, mutta mahdollisesta käynnistä ei ole löydetty fyysisiä todisteita. Laivanrakennustaitonsa kehityksen myötä baskeista tuli Euroopan johtavia kalakauppiaita ja laivanrakentajia, joiden aluksia kaikki maanosan merivallat käyttivät. Jo 1400-luvulla monet pienet baskikylät rakensivat telakoillaan kalastusaluksia, kauppalaivoja ja sotalaivoja.
Suurilla löytöretkillä käytettiin baskien rakentamia laivoja ja baskimiehistöjä, ja baskit olivat näkyvästi konkistadorien mukana Uuden maailman valloituksessa. Kolumbuksen Santa María oli luultavasti baskien rakentama, ja Kolumbuksen laivojen miehistöön kuului paljon baskeja. Baskeja oli myös laivankapteeneina ja tutkimusmatkailijoina, ja esimerkiksi Fernão de Magalhãesin maailmanympäripurjehduksen toi vuonna 1522 päätökseen baski Juan Sebastián Elcano.

Navarran kuningaskunta

Baskien ainoa kuningaskunta, Navarran kuningaskunta syntyi vuonna 818, ja baskien alueet oli liitetty siihen 900-lukuun mennessä.  Navarrasta tuli 1000-luvulla Pohjois-Espanjan vahvin kuningaskunta ja se laajensi alueitaan. Sen jälkeen se heikkeni, ja vuodesta 1234 alkaen sitä hallitsi ranskalainen Champagnen kuningassuku. Kuningaskunta kesti vuoteen 1512, jolloin Ferdinand Katolilainen valloitti sen. Pyreneiden pohjoispuolelle paenneet Navarren monarkit perustivat sinne vielä oman kuningaskuntansa. Vaikka Alavan, Biskajan ja Guipuzcoan provinssit oli yhdistetty Kastiliaan ja Aragoniaan, baskeilla oli yhä laaja autonomia ja etuoikeuksia kaupassa, verotuksessa ja asepalveluksessa.

1500-luvulta 1800-luvulle

Baskien perinteinen laki fueros (ransk. fors) määritteli keskiajalta lähtien baskien kansankokouksien säännöt ja perimyssäännöt. Laki oli keskiaikaiseksi laiksi melko edistynyt, sillä se esimerkiksi kielsi kidutuksen, suojeli kansalaisia viranomaisten mielivaltaisuudelta ja antoi naisille suhteellisen tasa-arvoisen aseman esimerkiksi perimysasioissa. Espanja salli baskien noudattaa omia lakejaan aina 1800-luvulle asti. 
Utrechtin sopimus 1713 vei baskeilta kalastusoikeudet Kanadan rannikolla, ja baskit joutuivat tyytymään Biskajanlahden hupeneviin valaansaaliisiin.
Baskit olivat merkittävässä osassa 1700-luvun kaakaokaupassa, sillä baskisatamilla oli vapaasatamien asema. Kaakaokaupan myötä baskien talous nousi kukoistukseen, Atlantin yli tapahtuva kauppa laajeni ja laivanrakennus kasvoi voimakkaasti.
Baskit tukivat 1830-luvulla karlistien epäonnistunutta kapinaa ensimmäisessä karlistisodassa ja sotivat siinä myös toisiaan vastaan. Karlistien hävittyä sodan baskien autonomiaa vähennettiin ja baskit joutuivat maksamaan tullia Espanjalle. Kolmannen karlistisodan jälkeen 1876 baskien viimeisetkin omat lait lakkautettiin, ja baskit joutuivat nyt maksamaan veroja Espanjalle ja palvelemaan sen armeijassa.
Baskimaakunta Biskajasta tuli 1800-luvulla yksi maailman johtavia raudan ja teräksen tuottajia, minkä seurauksena monet baskisuvut rikastuivat. Baskit olivat edelläkävijöitä myös Espanjan modernissa pankkitoiminnassa.

Baskinationalismin aika

Baskinationalismi syntyi 1800-luvun lopulla. Sabino Arana halusi palauttaa baskien perinteiset lait ja alkoi tavoitella baskeille omaa valtiota nimeltä Euzkadi. Hän kehitti baskin kieleen kansallismielistä sanastoa ja kansallislaulun "Gora ta Gora" sanat, suunnitteli baskilipun veljensä kanssa, kirjoitti baskimytologiaa ja perusti Baskien kansallispuolueen vuonna 1895. Hän halusi baskimaasta täysin katolisen, jossa muut uskonnot olisi kielletty. Baskinationalismi ja tarve määritellä se, ketkä ovat baskeja, heräsivät aikana, jolloin baskikaupunkeihin muutti teollisuustyöhön paljon espanjalaisia ja ulkomaalaisia. Arana halusi määritellä baskeiksi vain ne, joiden kaikki isovanhemmat olivat syntyneet Baskimaassa ja olivat nimiltään baskinkielisiä.
Ensimmäisen baskinkielisen romaanin Aunamendiko Lorea kirjoitti Domingo de Aguirre vuonna 1898.
Espanjan tasavallan perustamisen 1931 jälkeen baskit hajaantuivat suhteessaan tasavaltaan, kun Navarra halusi palauttaa kuningaskunnan mutta Bilbaosta tuli tasavaltalaisten ja baskinationalismin keskus. Guernican baskikaupungin pommituksesta 1937 tuli Espanjan sisällissodan yksi symboleista. Sodan jälkeen moni baski pakeni maasta. Diktaattori Franco kielsi baskin kielen ja teloitutti baskien mukaan yli 20 000 baskia. Nationalistisilta baskimaakunnilta Biskajalta ja Guipúzcoalta vietiin kaikki itsehallinto, mutta Navarralle jätettiin sitä yhä jonkin verran.
Baskit siirsivät hallituksensa pakolaishallitukseksi Ranskaan, ja sen tunnustivat Yhdysvallat, Ranska ja Britannia. Tuhansia baskeja surmattiin Saksan miehitettyä Ranskan. Toisen maailmansodan aikana baskit salakuljettivat monia ihmisiä kuten liittoutuneiden lentäjiä turvaan vuoristosolien kautta sekä taistelivat omissa yksiköissään saksalaisia vastaan.
Baskien pakolaishallitus valitsi rauhanomaisen diplomaattisen tien baskien itsenäisyyden ajamiseen. Vuonna 1959 suorempia keinoja kannattaneet baskit perustivat baskien vapautusjärjestön Euskadi Ta Askatasunan (ETA) ajamaan Baskimaan itsenäisyyttä Espanjasta ja Ranskasta sotilaallisin keinoin. Järjestö oli tappanut 2010-lukuun mennessä yli 800 ihmistä, yleensä autopommeilla tai asein.
ETA hylkäsi Sabino Aranan vanhan geneettisen määritelmän siitä, kuka on baski, ja se luki baskiksi nyt jokaisen, joka puhui baskin kieltä. Tämä oli tarpeen, koska Franco oli ryhtynyt asuttamaan baskialuetta espanjalaisilla niin, että vuoteen 1975 mennessä jo yli 40 prosentilla Espanjan baskimaan asukkaista ei ollut yhtään baskivanhempaa.
Baskien kulttuurielämä alkoi jälleen kukoistaa 1960-luvulla, ja kansantanssit ja kansanmusiikki tekivät paluun. Baskimaan yliopistoista tuli baskinationalismin keskuksia. Baskin kielen akatemia yhdisti baskin seitsemästä murteesta yhteisen kirjakielen nimeltä batua.
Francon kuoltua ja monarkian palattua vuonna 1975 baskit alkoivat vaatia paikallista autonomiaa, mikä heille suotiin osittain 1978–1979. Senkin jälkeen militantti baskien vapautusjärjestö ETA jatkoi aseellista kamppailua baskien täyden itsenäisyyden puolesta. Vuonna 2011 järjestö ilmoitti lopettavansa aseellisen toimintansa ja vuonna 2018 se ilmoitti, että järjestö on lopullisesti lakkautettu ja kaikki sen rakenteet täydellisesti purettu. Lakkauttamisen yhteydessä järjestö myös pyysi anteeksi aiheuttamaansa kärsimystä.

Siirtolaisuus

Baskeja on muuttanut siirtolaisiksi etenkin Latinalaiseen Amerikkaan. Ensimmäinen siirtolaisaalto tapahtui espanjalaisten Amerikan kolonisoimisen yhteydessä 1500-luvulta 1700-luvulle. Toinen siirtolaisaalto oli 1800-luvulla kun jotkut köyhtyneet baskit lähtivät etsimään töitä etenkin Argentiinasta ja Uruguaysta, ja toiset lähtivät Pyreneiden niemimaan sotaa ja karlistien sotia pakoon. Kolmas aalto oli pakolaisia Espanjan sisällissodasta 1930-luvulla, ja neljäs aalto oli Francon diktatuuria pakenevia ja ETA:n kannattajia 1970-luvulla.