google/wiki40b huggingface dataset:
Glutaarialdehydi

Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa glutaarialdehydi on väritöntä nestettä. Glutaarialdehydi liukenee erittäin hyvin veteen, etanoliin ja dietyylieetteriin. Glutaarialdehydi on reaktiivista ja polymeroituu helposti. Vesiliuoksessa glutaarialdehydi ei esiinny vapaana aldehydinä vaan hydraattinaan ja rengasrakenteisina hemiasetaaleina ja asetaaleina. Myös vesi- ja dietyylieetteriliuoksissa tapahtuu glutaarialdehydin polymeroitumista. Glutaarialdehydin reaktiot ovat tyypillisiä aldehydeille. Se voidaan esimerkiksi pelkistää 1,5-pentaanidioliksi tai hapettaa glutaarihapoksi. Glutaarialdehydi ärsyttää voimakkaasti ihoa, silmiä ja hengitysteitä.
Nina J Hedkrok

Nina Julia Hedkrok (s. 15. marraskuuta 1965, Helsinki) on suomalainen urheilija, käsikirjoittaja, sanoittaja, säveltäjä ja laulaja.
Ninalla on musta vyö taekwondossa ja hän toimii perustamassaan Taekwondo Gepards -seurassa päävalmentajana. Hän kehitti Suomen Taekwondo Unionille ja Suomen Taekwondoliitolle junioritoimintaa. Nina on voittanut taekwondon MM-kultaa vuonna 2000 WTF World Taekwondo Poomsae Championships -kisoissa.
Nina on opiskellut liikuntaa Vierumäen Urheiluopistossa, suorittanut voimankäyttökouluttajan tutkinnon Tampereen Poliisikoulussa ja opiskellut merenkulkua Helsingin Merimieskoulussa. Hän aloitti 13-vuotiaana musiikkiharrastuksen sanoittajana.Nina on sanoittanut ja säveltänyt salanimillä useita kappaleita ja hänen teoksiaan on myös levytetty. Nina on Mustaa samettia -orkesterin perustaja, vokalisti Chanfado -tulkitsija. Vuonna 2009 solmittiin Ninan ja Arto Paasilinnan välillä elokuvasopimus Paasilinnan romaanista Neitosten karkuretki, (WSOY 2008). Elokuvan käsikirjoittaa Hedkrok ja elokuvan ohjaajaksi valittiin Hannu Peltomaa.
Konstantin Paustovski

Konstantin Georgijevitš Paustovski (ven. Константи́н Гео́ргиевич Паусто́вский, 31. toukokuuta 1892 Moskova – 14. heinäkuuta 1968 Moskova) oli venäläinen neuvostokirjailija.
Konstantin Paustovski syntyi rautatievirkailijan perheeseen. Hän kävi Kiovan klassisen lukion ja opiskeli Kiovan ja Moskovan yliopistoissa. Ensimmäisen maailmansodan aikana Paustovski toimi lääkintämiehenä rintamalla ja lokakuun vallankumouksen jälkeen hän työskenteli toimittajana Kiovassa, Odessassa, Kaukasiassa ja Moskovassa.
Paustovski tunnetaan lyyrisen proosan mestarina. Hänen ensimmäisiä merkkiteoksiaan olivat luonnon valjastamisesta romanttisessa hengessä kertovat pienoisromaanit Valkoista kultaa (Kara-Bugaz, 1932) ja Kolhida (”Kolkhis”, 1934). Myöhemmin Paustovski kirjoitti lähinnä epäpoliittisia luonto- ja taiteilijakuvauksia sekä historiallisia kertomuksia kuten dekabristiaiheinen Pohjoinen kertomus (Severnaja povest, 1938). Kirjailijan pääteos on kuusiosainen omaelämäkerrallinen romaani Kertomus elämästä (Povest o žizni, 1945–1963).
Kirjailijantyönsä ohella Gorkille nimetyn kirjallisuusinstituutin opettajana toimineella Paustovskilla oli suuri vaikutus toisen maailmansodan jälkeisen kirjailijapolven muodostumiseen. Hän osallistui myös Stalinin kuolemaa seuranneen suojasään aikaiseen kulttuurielämän vapautumiseen muun muassa Literaturnaja Moskva (1956) ja Tarusskije stranitsy (1961) -kokoelmien toimittajana. Paustovskin teoreettisia näkemyksiä esittelee teos Kultainen ruusu (Zolotaja roza, 1956).
Jyrki Myllyvirta

Henkilöhistoria

Myllyvirta valittiin Lahden kaupunginjohtajaksi yhdeksän kaupunginjohtajaehdokkaan joukosta Lahden kaupunginvaltuuston keskiryhmien tuella. Toinen soveltusvuusarviointiin kutsuttu kaupunginjohtajaehdokas oli Kotkan kaupunginjohtaja Henry Lindelöf. Myllyvirta sai 34 ääntä suljetussa lippuäänestyksessä, Lindelöf 25. Valtuustopuheenvuorossa Myllyvirtaa kannattivat Lahden Kokoomus, Lahden Vihreät ja Lahden Kristillisdemokraatit. Myllyvirta on toiminut Mikkelin kaupunginjohtajana ollessaan muun muassa Alueiden komitean kulttuuri-, koulutus- ja tutkimusvaliokunnan puheenjohtajana 
Ennen Mikkelin kaupunginjohtajaksi tuloaan Myllyvirta oli pääministeri Harri Holkerin erityisavustaja talouspoliittisissa kysymyksissä 1990-1991 sekä teollisuuspoliittinen neuvonantaja Elinkeinoelämän keskusliitossa.
Karkeakarvainen slovakianseisoja

Ulkonäkö

Slovakianseisoja tuo mieleen karkeakarvaisen weimarinseisojan. Se on jalopiirteinen, keskivahva ja vankkarakenteinen olematta kuitenkaan raskas. Pää ja kaula ovat korkea-asentoiset. Pää on riittävän pitkä, kallo suorakaiteen muotoinen ja otsapenger kohtalaisen viisto. Silmät ovat mantelinmuotoiset ja meripihkan väriset; aivan kuten weimarinseisojalla, myös tämän rodun pennuilla silmät voivat olla taivaansiniset. Korvat ovat riippuvat, suhteellisen pitkät ja kärjistä pyöristyneet. Kuono on riittävän syvä, leveä ja suunnilleen kallon pituinen, kuononselkä suora, kirsu suuri ja tumma. Purenta on aina leikkaava. Rintakehä on leveä ja riittävän pitkä, selkä vaakasuora. Vatsaviiva on kohtalaisen ylösvetäytynyt. Koiran metsästäessä hännän asento on vaakasuora, levossa alaspäin riippuva. Häntä on Slovakiassa perinteisesti typistetty puoleen alkuperäisestä pituudestaan. Karvapeite on karkea, sileä ja noin 4 cm pitkä, ja muodostaa kuonon alaosaan "viikset". Väri on aina harmaa, virallisesti "rusehtavan harmaa"; rotumääritelmän mukaan siinä esiintyy eri vivahteita, mutta käytännössä koira näyttää yleensä samanväriseltä kuin joko weimarinseisoja (tasaisen hopeanharmaa) tai saksanseisoja (harmaa mustin laikuin/päistärikkö). Urosten säkäkorkeus vaihtelee 62-68 cm ja narttujen 57-64 cm välillä.

Luonne ja käyttäytyminen

Slovakianseisoja on tottelevainen ja helposti koulutettavissa. Se sekä seisoo että noutaa riistan.

Alkuperä

1950-luvun lopulla Slovakiassa risteytettiin keskenään harmaa tšekinseisoja-uros ja Australiasta tuotu weimarinseisoja-narttu. Toiset lähteet mainitsevat jalostukseen käytetyn myös karkeakarvaista saksanseisojaa. Uusi rotu rekisteröitiin Tšekkoslovakiassa alun perin nimellä "karkeakarvainen weimarinseisoja" (Hrubosrstý Weimarský Stavač) ja slovakialaiset kasvattajat ja harrastajat pyysivät myös Saksan weimarinseisojaklubia tunnustamaan rodun karkeakarvaisena weimarinseisojana. Kun todettiin, etteivät saksalaiset hyväksyisi rotua kyseisellä nimellä, sille keksittiin uusi nimi: karkeakarvainen slovakianseisoja. Tällä nimellä se saavutti lopulta myös FCI-tunnustuksen vuonna 1983. Vielä nykyisinkin rodun kotimaassa sitä risteytetään mm. karkeakarvaisen saksanseisojan, lyhytkarvaisen saksanseisojan ja villakoirapointterin kanssa.
Ahvenainen (Kuhmoinen)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähi-alueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,2 metriä mpy.
ORP Grom (1957)

Valmistus

Neuvostoliiton laivasto tilasi aluksen A. A. Ždanovin telakalta Pietarista. Sen köli laskettiin 24. toukokuuta 1951 ja alus laskettiin vesille vielä saman vuoden lopulla 17. marraskuuta nimellä Smietlivyj. Alus valmistui 5. elokuuta 1952.

Palvelus

Se siirrettiin 15. joulukuuta 1957 Puolan merivoimiin aluksi lainattuna ja vuodesta 1965 hankittuna aluksena.
ORP Grom liitettiin Oksywieen 7. Hävittäjäviirikköön, jonka mukana se teki laivastovierailuja muun muassa 1965 Narvikiin. Alus siirrettiin 1972 reserviin Świnoujścieen, kunnes se poistettiin palveluksesta huhtikuussa 1973. Alus upposi purettaessa 1977 lähelle Helin satamaa.
Uzbekin kieli

Levinneisyys ja puhujamäärä

Neuvostoliiton vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan maassa oli 16,7 miljoonaa uzbekkia. Heistä 14,1 miljoonaa asui Uzbekistanissa, 1,2 miljoonaa Tadžikistanissa, 550 000 Kirgisiassa, 332 000 Kazakstanissa, 317 000 Turkmenistanissa ja 127 000 Venäjällä. Afganistanissa uzbekkeja on noin 1,2 miljoonaa ja Kiinan Sinkiangin alueella noin 15 000. Kaikkiaan uzbekkeja arvioidaan olevan noin 19 miljoonaa henkeä.
Huomattava osa uzbekeista puhuu myös venäjää ja tadžikkia.

Historia ja murteet

Uzbekki, tai pikemminkin sen kirjakieli, kuuluu turkkilaisten kielten kaakkoiseen eli karlukkilaiseen ryhmään. Sen lähin sukukieli on uiguuri. 1400-luvulla muotoutunut uzbekin puhekieli perustuu muinaisuiguurilaisiin, tirgešiläisiin ja karlukkilaisiin murteisiin, joihin on sulautunut kiptšakkilaisia ja oguusilaisia aineksia. Kielen kehitykseen ovat vaikuttaneet myös tadžikki ja Horezmin iranilaismurteet.
Uzbekin murteiden erikoisuutena on se, että ne kuuluvat turkkilaisten kielten eri ryhmiin. Kirjakielen pohjana on varsinkin Taškentin ja Ferganan seuduilla puhuttu karlukkimurre. Kiptšakkimurretta puhutaan Uzbekistanin lisäksi  Kazakstanissa, Turkmenistanissa, Tadžikistanissa ja Kirgisiassa. Oguusimurteen puhujat asuvat Horezmin ja Buharan alueilla, Karakalpakiassa ja Kazakstanissa. Jälkimmäisille kahdelle murteelle on ominaista vokaalien [ä], [ı], [ö] ja [ü] ja niihin liittyvän vokaaliharmonian säilyminen.
Sakarjan kirja

Historia

Sakarjan kirjan kirjoitti profeetta Sakarja. Hänen nimensä tarkoittaa "Jahve on muistanut". Hänen todellinen henkilöllisyytensä on ainoastaan yksi kirjaan liittyvistä kysymyksistä. Kirjan tarkoituksena ei ole olla niinkään historiallinen vaan teologinen ja pastoraalinen (paimentava). Nykyäänkin historialliset tosiasiat saattavat joskus sulautua yhteen antamaan tilaa varsinaiselle viestille ja kokonaiskuvalle. Tämä pätee myös uskonnollisiin perinteisiin.
Kirjan ensimmäisen jakeen mukaan se on kirjoitettu kuningas "Dareioksen toisena hallitusvuotena, sen kahdeksantena kuukautena". Näin se olisi kirjoitettu täsmälleen samoihin aikoihin kuin Haggain kirja.

Sisältö

Sakarjan kirjassa on neljätoista lukua. Kirja voidaan jakaa kolmeen osaan. Ensimmäiset kuusi lukua sisältävät kahdeksan näkyä, joiden välissä on saarnoja. Ensimmäinen niistä on silmäys taaksepäin ja kutsuu parannukseen. Kansan haluttomuus vastata Jumalan kutsuun lisää Jumalan tuomiota. Saarnoissa ja näyissä onnen poistaminen ja palauttaminen on kokonaan Jumalan käsissä. Kirja on rinnastettu Haggain kirjaan paitsi kirjoitusajankohdaltaan myös sisällöltään, sillä Haggain kirjassa Jumalan tuomio seuraa kansan vastahakoisuudesta uudelleenrakentaa Jerusalemin toista temppeliä.
Joidenkin tutkijoiden mukaan kirjan toinen ja kolmas osa sisältävät ennustuksia, jotka tulisi tulkita messiaanisina profetioina joko suoraan tai epäsuorasti. Muun muassa Johanneksen ilmestys lainaa Sakarjan kirjaa ja sen kuvastoa kuvatessaan viimeisiä päiviä.
Kirjan pääpaino on siinä, että Jumala on työssä ja suunnittelee elävänsä uudelleen kansansa kanssa Jerusalemissa. Hän tulee pelastamaan heidät heidän vihollisiltaan ja puhdistamaan heidät pahasta. Luvut 7-8 käsittelevät sitä elämän laatua, jonka Jumala haluaisi antaa omalle kansalleen, ja nämä sanat sisältävät monia rohkaisevia lupauksia kansalle. Kirjan jakeet auttoivat evankeliumeiden kirjoittajia ymmärtämään Jeesuksen kärsimyksiä, kuolemaa ja ylösnousemusta. Siksi he lainasivat kirjaa kirjoittaessaan Jeesuksen viimeisistä päivistä.
Jotkut tutkijat katsovat, että kirjalla olisi yhden sijasta useampi kirjoittaja. Heidän mukaansa kirjan luvut 1-8 ovat ensimmäisen, "alkuperäisen" Sakarjan, joka oli Haggain aikalainen, kirjoittamia. Hänen oppilaansa keräsivät hänen profetiansa ja kirjoituksensa, ja ne välittyivät edelleen myöhemmille oppilaille. Nämä olisivat sitten kirjoittaneet kirjan luvut 9-14. Näin kirjalla olisi pitkä alkuperäisen Sakariaan "inspiroima" perintö.
Uudenirlanninapotti

Levinneisyys

Uudenirlanninapottia tavataan Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin on kuvattu olevan melko yleinen sen suosimilla korkeuksilla. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Puusepänteollisuus

Puusepänteollisuus jalostaa saha- ja levyteollisuuden tuotteita, ja sen keskeisimpiä teollisuuden aloja ovat rakennuspuusepänteollisuus ja huonekaluteollisuus. Toimiala käsittää huonekalujen, keittiökalusteiden ja tilauskalusteiden valmistuksen sekä puulattia-, ovi- ja ikkunateollisuuden. Ala on merkittävä työllistäjä Suomessa.
Puusepänteollisuus eroaa sekä perinteisestä puusepän ammatista että puuseppäartenomin tai -artesaanin työstä. Siinä missä perinteinen puuseppä, artenomi ja artesaani ovat tyypillisesti käsityöläisiä, teollisuuspuuseppä on nimensä mukaisesti teollinen ammatti, ja työ saattaa olla liukuhihnamaista rakennusteollisuuden alihankintaa. Lisäksi työskentelyssä hyödynnetään automaatiota ja tietotekniikkaa.
Alalla toimii tuottajaliittona Puuteollisuusyrittäjät ry, jonka jäseninä on noin 450 yritystä. Se valitsee vuosittain Vuoden Puuteollisuusyritys-palkinnon, jonka 2018 sai Hollolan Viilu ja Laminaatti.
Istukan somatomammotropiini

Istukan somatomammotropiini eli istukan laktogeeninen hormoni (HPL = engl. human placental lactogen) on istukan erittämä hormoni. Istukan somatomammotropiini muistuttaa kasvuhormonia ja prolaktiinia. Se säätelee aineenvaihduntaa ja valmistelee rintarauhasta imetykseen, ja se on tärkein hormoni insuliiniresistenssin kehittymisessä.
Precious (yhtye)

Precious oli brittiläinen tyttöbändi, joka oli toiminnassa vuosina 1998-2000. Yhtye edusti Iso-Britanniaa vuoden 1999 Eurovision laulukilpailussa kappaleella Say it again ja sijoittui jaetulle 12. sijalle.
Mikko Mattlar

Mikko Mattlar (s. 1980 Espoo) on suomalainen DJ ja radiotoimittaja. Koulutukseltaan hän on filosofian maisteri Jyväskylän yliopistosta pääaineenaan journalistiikka .
Mattlar on toimittanut Radio Helsingissä vanhaan, unohdettuun suomalaiseen kevyeen musiikkiin keskittynyttä Iskelmäiltama-ohjelmaa vuodesta 2009 lähtien. Hän on toiminut DJ:nä mm. We Love Helsinki -yhteisön iskelmätansseissa. Kotimaisen iskelmän lisäksi hän on soittanut discoa ja soulia helsinkiläisillä klubeilla .
Mattlarin isä on entinen Yleisradion musiikkitoimittaja Tapio Mattlar ja äiti on laulaja-lauluntekijä Marja Mattlar .
Mongkut

Mongkut oli Thaimaan neljäs ja merkittävin Chakri-dynastian kuningas vuosina 1851–1868. Rama IV:n nimellä tunnettu kuningas oli aiemmin elänyt luostarissa ja kuninkaaksi tultuaan hän ryhtyi uudistamaan maataan eurooppalaisen esimerkin mukaisesti.

Ura luostarissa

Mongkut oli mennyt luostariin hieman ennen isänsä kuolemaa ja veljensä kruunaamista kuninkaaksi. Hän vietti luostarissa 26 vuotta ja loi merkittävän uran luostarilaitoksen uudistajana. Munkkiaikanaan kuninkaan oma buddhalainen lahko Thammyutikanika sai luostarilaitoksessa johtavan roolin.

Kuninkaana

Veljensä kuoltua Mongkut luopui munkkielämästä ja muutettuaan takaisin palatsiin hänet kruunattiin 1851 kuninkaaksi lukuisten amerikkalaisten ja eurooppalaisten vieraiden läsnä ollessa.
Jouduttuaan solmimaan 1855 mm täyden oopiumin tuontivapauden antavan ns Bowringin sopimuksen englantilaisten kanssa Mongkut teki 1856 myös samansisältöisen sopimuksen Ranskan kanssa suojautuakseen Englannin ylivaltaa vastaan. Myöhemmin kuningas allekirjoitti samansisältöiset sopimukset useimpien eurooppalaisten valtioiden kanssa.
Rama IV:n aikana suhteet länsimaihin lähenivät. Uudet vaikutteet näkyivät myös kuvanveistossa ja arkkitehtuurissa sekä maalaustaiteessa.
Kuninkaan kuoltua hallitsijaksi nousi hänen poikansa Chulalongkorn.

Kuningas elokuvissa

Lännessä kuningas on tullut tunnetuksi kotiopettaja Leonowesin kirjasta Anna ja Siamin kuningas, josta on tehty myös samanniminen musikaali ja kaksi elokuvasovitusta. Kirja ja elokuvat ovat edelleen kiellettyjä Thaimaassa.
Navoloki

Navoloki (ven. На́волоки) on kaupunki Ivanovon alueen Kinešman piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Volgan rannalla 105 kilometriä Ivanovosta koilliseen. Asukkaita on 10 200 henkeä (vuonna 2008).
Paikkakunta on saanut alkunsa 1880-luvulla perustetusta tekstiilitehtaasta. Vuonna 1938 tehtaan asuintaajamasta tuli kaupunki.
Musta torni V: Callan sudet

Juoni

Callan susissa viimeiset Revolverimiehet tulevat matkallaan Mustaa tornia kohti pieneen maalaiskylään, Calla Bryn Sturgisiin. Lähes kaikki kylän lapsista ovat kaksosia. Paikallisilla on susiongelma; harmailla hevosilla ratsastavat sudet hyökkäävät kerran sukupolvessa kylään ja ryöstävät aina toisen kaksoslapsista, ja palauttavat hänet takaisin "ronttina". Sudet ovat jälleen tulossa, ja paremmin maanviljelysvälineisiin kuin aseisiin tottuneina paikalliset ovat avuttomia susien edessä. Eldin jälkeläisten sääntöjen mukaan revolverimiesten on pakko auttaa paikallisia, ymmärtävätpä nämä pyytää apua tai eivät.
John Laurinaitis

John Joseph Laurinaitis (s. 31. heinäkuuta 1965) on WWE Raw’n väliaikainen toimitusjohtaja ja entinen showpainija. Kehässä hänet tunnettiin nimellä Johnny Ace. WWE:ssä hän on toiminut vuodesta 2001, lähinnä kykyjenetsijänä.
Puuma (sarjakuvahahmo)

Historia

Thomas Fireheart on syntyperäinen intiaani eräästä nimettömästä arizonalaisheimosta (Hartsdalessa). Heimolla on muinainen ennustus, jonka mukaan valtavan voimakkaan olennon saapuminen voi tuhota koko maailman. Niinpä sukupolvia sitten heimo alkoi jalostaa heimonsa jäseniä käyttäen apunaan mm. mystiikkaa. Thomas Fireheart on lopullinen kehitystyön tulos. 
Puuma kävi Hämähäkkimiehen kimppuun Ruusun palkattua hänet siihen.
Puuma sai selville Hämähäkkimiehen olevan Peter Parker ja koki olevansa tälle kunniavelassa. Puuma osti osake-enemmistön Daily Buglesta ja pyrki muuttamaan lehden linjaa puolustamalla Hämähäkkimiestä. Fireheart myi myöhemmin osakkeensa takaisin J. Jonah Jamesonille yhdellä dollarilla.
Puuman esiintymiset ovat olleet harvassa 1990-luvun alun jälkeen.

Voimat ja varusteet

Puuma on ihmiskissa (vrt. ihmissusi) ja kykenee muuntautumaan ihmismäiseksi puumaksi intiaaniheimonsa luoman mystisen perimän avulla. Tässä muododssa hän on nopeampi ja voimakkaampi (optimaalisissa olosuhteissa Puuma nostaa noin 12 tonnia) tavallista ihmistä - lisäksi hänellä on tällöin ylikorostuneet aistit.
Puumalla on veitsenterävät kynnet ja pimeänäkö. Hän on myös saanut harjoitusta lukuisista taistelulajeista. 
Puuma ei kanna mukanaan aseita, koska käyttää usein esineitä heittoaseinaan - hänen voimillaan heitettynä ne tekevätkin hirvittävää tuhoa osuessaan.

Puuma muissa medioissa

Spiderman 2 The Game (PC)
Samoanmonarkki

Levinneisyys

Samoanmonarkkia tavataan Samoassa ja sen levinneisyysalue on hyvin pieni. Lajin populaatioksi on arvioitu 2 500–9 999 yksilöä. Sen arvellaan vähenevän elinympäristöjen tuhoutumisen takia, ja laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi.
Ex nihilo

Ex nihilo on latinankielinen sanonta, joka tarkoittaa ”tyhjästä”. Usein sanonta esitetään muodossa creatio ex nihilo eli tyhjästä luotua. Sanontaa käytetään usein uskonnollisissa tai filosofisissa väitteissä. Monissa uskonnoissa, kuten kristinuskossa, islamissa ja juutalaisuudessa uskotaan jumalan luoneen kaikkeuden tyhjästä. Tuomas Akvinolaisen mukaan creatio ex nihilo tarkoittaa sitä, että luodulla ei ole pre-eksistenttiä materiaalista syytä. 
Vastaväite ex nihilo-sanonnalle on ex nihilo nihil fit eli tyhjästä ei synny mitään.
Polynesianmesikko

Levinneisyys

Polynesianmesikkoa tavataan Amerikan Samoassa, Fidžissä, Samoassa, Tongassa ja Wallis ja Futunassa. Amerikan Samoassa arvioidaan elävän 550 000 yksilöä, ja hyvin varovainen arvio koko maailman kannaksi on 1–2,5 miljoonaa yksilöä. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Jääkiekon SM-liigakausi 2015–2016

Ottelut

SM-liigassa pelattiin 60 ottelun runkosarja, jonka kuusi parasta joukkuetta selviytyvät suoraan puolivälieriin ja sijoille 7.–10. sijoittuneet joukkueet pelasivat pudotuspeliottelut puolivälieriin pääsystä. Sijoille 11.–15. sijoittuneiden joukkueiden kausi päättyi runkosarjaan. Näkyvin uudistus oli 15. seuran liittyminen sarjaan, kun KooKoo nousi Mestiksestä pääsarjaan. 
Parittoman joukkuemäärän vuoksi valintakierros eli niin sanottu tammikuun tasaus poistui. Runkosarjassa joukkueet jaettiin viiteen kolmen seuran lohkoon. Lohkot muodostivat TPS, Lukko ja Ässät; HIFK, Blues ja HPK; Tappara, Ilves ja Sport; Kärpät, JYP ja KalPa sekä Pelicans, KooKoo ja SaiPa. Jokainen joukkue kohtasi kunkin lohkotoverinsa kuusi kertaa – kolmesti kotikentällä, kolmesti vieraskentällä. Muita seuroja vastaan joukkueet pelasivat neljä kertaa.
Merkittävä uudistus on myös se, että SM-liigaa pelattiin myös maaottelutapahtumien aikana. Siitä huolimatta kaikki liigapelaajat olivat koko kauden ajan miesten maajoukkueen käytettävissä. Liigaa ei pelattu Euro Hockey Tour -sarjan Suomen Karjala-turnauksen aikana, eikä muidenkaan EHT-turnausten aikana päivinä, jolloin Suomen maajoukkue pelasi.
SM-liigan jatkoaikasäännöt muuttuivat. Suurin muutos oli se, että runkosarjan ottelujen jatkoajat pelattiin kolmella kolmea vastaan, kun edellisinä kausina ne pelattiin neljällä neljää vastaan. Muita jatkoaikasääntömuutoksia olivat se, että joukkueet eivät vaihtaneet päätyjä jatkoajalle kolmannen erän jälkeen ja se, että jäätä ei enää puhdistettu jatkoajan ja voittomaalikilpailun välissä. Pudotuspelien jatkoerät pelattiin edelleen viidellä viittä vastaan.

Pudotuspelit

Muokkaa kaaviota

1. kierros

Pudotuspelien 1. kierroksella pelasivat runkosarjan sijoille 7–10 sijoittuneet joukkueet. Nämä olivat TPS, KalPa, Pelicans ja Sport. Kierros pelattiin paras kolmesta systeemillä, eli kahdella voitolla joukkue eteni puolivälieriin.
Landau–Kleffnerin oireyhtymä

Landau–Kleffner syndrooma (LKS) on lapsuusiän epileptinen oireyhtymä, jolle on tyypillistä jo opitun puheen tuottamisen ja ymmärtämisen häviäminen. Diagnosoinnin kriteeri on poikkeavuus EEG- eli aivosähkökäyrässä. Poikkeavuus tarkoittaa unen aikana ilmenevää aivojen sähköistä häiriötä, joka näkyy aivosähkökäyrässä piikkeinä tai piikkihidasaaltoina. 70–80 prosentilla diagnosoiduista esiintyy varsinaisia epileptisiä kohtauksia, kuten yleistyviä tajuttomuus-kouristuskohtauksia tai poissaolokohtauksia.
Landau–Kleffner oireyhtymän syytä ei tunneta. Oireyhtymä puhkeaa lapsuusiällä (yli 2-vuotiailla, tavallisimmin 5–7-vuotiailla) niillekin, joilla ei aiemmin ole ollut minkäänlaisia puheen kehitykseen liittyviä ongelmia. Kuulohahmottaminen saattaa häiriintyä pahoin, alkuvaiheessa lapsi ei esimerkiksi välttämättä reagoi puhelimen tai ovikellon ääneen. Erityisiä piirteitä käytöksessä saattavat olla levottomuus, tarkkavaisuushäiriöt, masennus ja ärtyneisyys. Haastava käyttäytyminen johtuu suurelta osin puheen ymmärtämisen ja tuottamisen vaikeuksista.
Oireet ovat yleensä hyvin hoidettavissa epilepsia- tai kortisonilääkityksellä. Muita hoitokeinoja ovat epilepsiakirurgia ja immunoglobuliinihoito. Kohtaukset loppuvat yleensä murrosiän jälkeen, ja aivosähkökäyrä on tavallisesti normaali jo noin viidentoista vuoden iässä. Puheen ymmärtämisen ja tuottamisen palautumisennuste on hyvin yksilöllinen. Kielelliset ongelmat saattavat jatkua jonkinasteisina aikuisuuteen saakka, vaikka joillakin diagnosoiduilla edistystä tapahtuu ajan kanssa. Ennuste on sitä huonompi, mitä myöhemmin aivojen sähköinen häiriö saadaan hallintaan ja mitä varhaisemmin LKS puhkeaa.
Landau–Kleffnerin oireyhtymän esiintyvyys on suurempi miehillä kuin naisilla. Sairaus havaittiin ensimmäistä kertaa vuonna 1957. Kuvattuja tapauksia on yhä alle 200.
Alcántaran silta

Alcántaran silta on Tajojoen ylittävä roomalainen silta Espanjassa. Se sijaitsee Alcántarassa Cáceresin maakunnassa lähellä Portugalin rajaa. Sillan suunnitteli arkkitehti Caius Julius Lacer, ja se rakennettiin vuosien 104 ja 106 välillä Trajanuksen keisarikaudella.
Jonnakaisa Risto

Jonnakaisa Risto (1990 Joensuu) on suomalainen näyttelijä. Hän valmistui Teatterikorkeakoulusta teatteritaiteen maisteriksi vuonna 2018.
Säynätlampi (Heinola)

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähi-alueeseen (14.131) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 78,3 metriä mpy.