Bosen altaan paleoliittiset kohteet

Bosen allas

Allasalue on noin 80 kilometriä pitkä, 15 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 800 km². Se on muodostunut Youjiangin murrokseen, minkä vuoksi se on pitkä ja kapea. Allasalue on kaksiosainen. Pienempi ja ylempänä olevaan altaaseen on muodostettu patoalla vesivoimaa ja juomaveden varastointia varten. Patoaltaassa olevilta saarilta on kuitenkin löytynyt tutkimuskohteita. Altaita yhdistää Youjiangin laskujoki, joka jatkaa suuremman allasalueen läpi mutkitellen. Joen lietteiden ja tuulen aiheuttamat maakerrostumat muodostavat alueelle ainakin neljä terassialuetta. Terassialueet ovat eri-ikäisiä, joten kustakin on mahdollista tehdä eri-ikäisiä löytöjä. Alueella on myös kalkkikivikallioita ja karstimaita, joissa esiintyy luolia. Allasalueella sijaitsevia taajamia tai kaupunkeja ovat Chengbihe, Bose, Tianyang, Tiandong ja Silin.

Tutkimushistoria

Vuonna 1973 öljynetsintä tuotti sillä kertaa erilaisen lopputuloksen, kun tutkijat löysivätkin tusinan verran kivityökaluja paikassa, jota kutsutaan nykyään Shangsongin asuinpaikka (engl. Shangsong site). Aluetta tutkittiin (Institute of Vertebrate Paleontology and Paleoanthropology) vuosina 1982–1988, jolloin löytyi vielä noin 50 uutta asuinpaikkaa. Guangxin museon työntekijät keräsivät maasta talteen tuhansia kivityökaluja. Tutkimuksia jatkettiin kansainvälisten tutkijaryhmien avulla vuosien 1988–2000 aikana, ja he selvittivät alueen geologiaa, arkeologiaa ja alueiden muodostumisen kronologiaa. Silloin päätettiin tutkia erästä kohdetta, josta kaivetut esineet ajoitettiin 803 000 vuotta  vanhoiksi. Koska alue on laaja, suoritettiin vuosina 2009−2010 suurinventointi ja tunnetut kohteet kartoitettiin digitaaliseen malliin. Siihen sisällytettiin kaikki 114 tunnettua asuinpaikkaa tai muuta tutkimuskohdetta.

Ajoitukset

Bosen altaan paleoliittiset työvälineet löydettiin pääasiassa maankamaralta poimien. Ihmiset ovat todennäköisesti heittäneet tylsyneet työkalut menemään ja niitä on maassa usein irrallaan, koska niiden päälle ei ole kertynyt sedimentaatiota. Työkalujen yhteydessä löytyy myös tektiittejä, joita esiintyy vain niillä alueilla, missä on paleoliittisia esineitä. Samoja tektiittejä esiintyy laajalla alueella Australiasta Kiinaan. Ne ovat syntyneet, kun avaruudesta Maan ilmakehään pudonneen meteoriitin kiviaines suli impaktin kuumuudessa ja räjähti levittäen sulanutta kiviainestaan laajalle alueelle. Tektiittien muodostusaika on helppo mitata, joten tämän onnenpotkun ansiosta myös paleoliittiset työkalut voidaan ajoittaa hyvin tarkasti. Tektiitit syntyivät 803 000±3 000  vuotta sitten.

Löytöaineisto

Löytöpaikkoja tai asuinpaikkoja on 21 Chengbihen allasalueella, 43 Baisen kaupungin ympäristössä, 18 kohdetta Tianyangin ympäristössä ja 30 kohdetta sijaitsevat Tiandongin ympäristössä.

Työkalut

Paleoliittiset työkalut löytyvät pääasiassa terassilta neljä ja nuoremmat neoliittiset työkalut vastaavasti terassilta yksi. Muilta terasseilta ei tunneta ihmistoiminnan löytöjä. Löydetyt kaksipuolisesti työstetyt käsikirveet herättivät välittömästi kansainvälistä huomiota, koska käsikirveet muistuttavat kovasti Afrikasta ja Euroopasta löydettyjä Acheulin kulttuurin kirveitä. Hiljattain tehdyssä vertailussa Bosen käsikirveet muistuttivat enemmän eurooppalaisia kirveitä kuin kiinalaisia (kaksipuolisesti ja symmerisesti työstettynä tyylilaji "Mode 2"). Koska eurooppalaisten käsikirveiden keskinäiset eroavuudet olivat pienemmät kuin eurooppalaisten ja Bosen kirveiden keskinäiset erot, poikkesivat kiinalaiset kirveet selvemmin toisistaan ja näistä kahdesta muusta ryhmästä. Tästä on voitu päätellä, että käsikirveiden tekijät ovat tuoneet lännestä mukanaan kivenmuokkaustekniikan ja muotoilun, jotka kehittyivät kiinassa "Mode 1" suuntaan.

Liuhuaishanin kohde

Vuonna 2008 Liuhuaishanin asuinpaikkaa tutkittiin tarkemmin ja tuloksena oli kolme uutta arkeologista kohdetta ja 37 kiviesinettä. Kohteessa on asuttu avoimen taivaan alla. Paikalle on jäänyt työkaluja, työstöjätettä ja raaka-ainetta, jotka on valmistettu jokien mukulakivistä. Työstössä on irronnut säleitä, iskoksia ja lohkeamisia ja kivstä on jäänyt jäljelle ytimiä. Materiaali oli lähinnä kvartsiitti ja hienoa hiekkakiveä (engl. siltstone). Työstetyt kiviesineet olivat suuria, mikä vihjaa niiden suuresta iästä. Kohteissa asuttiin lähellä toisiaan, mutta ne olivat käytössä lyhyen aikaa.

Damein kohde

Bosen altaan halki virtaavan Youjiangin joen varrella on Nanbanshanin seutu, jossa sijaitsee Damein arkeologinen kohde. Vuonna 2008 sieltä raportoitiin 176 kivityökalua, joista osa olivat kaksipuolisesti työstettyjä ja suurikokoisia käsikirveitä. Esineet löytyivät Bosen altaan terassilta neljä ja ne jakoivat samat ominaisuudet kuin muutkin Bosen altaasta löydetyt paleoliittiset kiviesineet. Käsikirveet, iskurit ja muut kiviesineet sijaitsivat samassa kerrostumassa, missä esiintyy helposti ja tarkasti ajoitettavia tektiittejä. Kaivauksilla voitiin osoittaa, että tektiitit olivat pudonneet taivaalta maahan ja hautautuneet sedimentteihin yhdessä siinä paikassa olevien kivityökalujen manssa. Kun tektiittien syntyhetki voitiin ajoittaa 800 000 vuoden taakse, saatiin samalla kivityökalujen valmistumisiäksi nuorin mahdollinen ajoitus. Tektiittikerroksen päältä löydettiin myös kivityökaluja, joten niiden ikä on vieläkin nuorempi. Ihmiset olivat siten selvinneet elössä meteoriittiin taivaallisen räjähdyksen alla.

Fengshudao

Fengshudaon arkeologisen kohteen kaivauksissa Bosen altaassa löydettiin käsikirveitä, joiden sijainti maakerroksissa yhdessä tektiittien kanssa vaikutti aidolta, koska maakerros selvästi sekoittumaton. Siksi voidaan olla varmoja, että juuri nämä kivityökalut ovat 800000 vuotta vanhoja. Työkalut on valmistettu kvartsista, kvartsiitista ja hiekkakivestä. Fengshudaon käsikirveet poikkeavat läntisen Acheulin kulttuurin käsikirveistä monin tavoin ja verrattuna itäiseen Aasian kaksipuolisiin käsikirveisiin, nämä ovat suurempia ja paksumpia. Fengshudaon käsikirveet saattavat osoittaa läntisen Acheulin kulttuurin tunkeutumisena itään tai ne ovat paikallisesti kehittynyt oma muotoilunsa.

Merkitys arkeologiassa

Bosen tasangon käsikirveillä on suuri merkitys, kun ollaan kumotaan 1950-luvulta asti tunnettua uskomusta, että Intian niemimaan poikki kulkevan niin sanotun "Moviuksen linjan" (engl. Movius Line) pohjois- ja itäpuolella olisi ollut käytössä erilainen kiventyöstämisen teknologia. Se olisi eronnut suuresti lännenpänä käytössä olleesta käsikirveiden teknologiasta. Nykyään tunnetaan käsikirveitä myös esimerkiksi Thaimaasta, Pohjois-Kiinasta ja Etelä-Koreasta.