Nuorisovaltuusto

Nuorisovaltuusto (lyhennetään usein Nuva) on valtakunnallisesti käytettävä yleisnimi kaikille Suomessa toimiville nuorten vaikuttajaryhmille, jotka toimivat omissa kunnissaan tai kaupungeissaan paikallisten nuorten etuja ajaen. Nuorten vaikuttajaryhmiä kutsutaan myös nimillä nuorisoparlamentti, nuorisofoorumi, Nuorten Ääni yms. Monet ryhmät ovat muuttaneet nimensä nuorisovaltuustoiksi ajan myötä (esim. Oulun alueen ryhmät, sekä tuoreimpana Tampere vuonna 2015).  
Nuorisovaltuustoja ei ole kahta samanlaista, siksi on vaikea antaa mitään yleispäteviä raameja sille, mikä nuorisovaltuusto on. Tähän artikkeliin onkin kerätty yleisesti päteviä toimintamalleja, joista kuitenkin on useita poikkeuksia.
Suomessa on toista sataa toimivaa nuorisovaltuustoa. 
Nuorisovaltuustojen asema on myös turvattu laissa: Eduskunta hyväksyi 13.3.2015 uuden kuntalain äänin 119-69. Jatkossa kuntalaki velvoittaa jokaista kuntaa asettamaan nuorisovaltuuston turvaamaan nuorten vaikuttamismahdollisuudet.

Nuorisovaltuusto yleisesti

Nuorisovaltuustossa toimii kuntakohtaisesti vaihdellen noin 13-20-vuotiaita nuoria, joissa on niin yläkoululaisia, lukiolaisia kuin ammatillisenkin puolen opiskelijoita sekä myös satunnaisesti korkeakouluopiskelijoita. 
Nuorisovaltuuston jäsenet valitaan usein kouluvaaleilla, joissa vaalipiirinä voi olla kyseinen koulu tai koko kunnan/kaupungin alue. Esimerkiksi Espoossa käytetään mallia, jossa Espoossa koulua käyvät espoolaiset yläkoulu- ja lukio-ikäiset äänestävät kouluissaan kaikkia Espoon alueella ehdokkaina olevia. Ne espoolaiset äänioikeutetut, jotka eivät käy koulua Espoossa, voivat äänestää kaupungin yhteispalvelupisteissä. 
Nuorisofoorumit valitsevat usein jäsenensä ns. Suurkokouksessa, joka järjestetään vuosittain. 
Joissakin paikoissa (esim. Vihti aiemmin) valtuutetut valitaan haastattelemalla hakijat, joista koottu "raati" valitsee uudet jäsenet. Joissakin paikoissa (esim. Vihti , jokseenkin samantapaisesti Helsinki) nuorisovaltuusto on taas jaettu useampiin, nuorille avoimiin ryhmiin joiden jäsenet hakevat nuorisovaltuuston ydinryhmään.
Nuorisovaltuustojen toimikausi kestää vuoden tai kaksi vuotta, ja kausi määräytyy joko kouluvuoden tai kalenterivuoden mukaan.
Nuorisovaltuustoilla on usein kunnan nuorisotyöstä vastaavasta organisaatiosta oma "tukityöntekijä" joka auttaa nuorisovaltuustoa aherruksessaan. Mm. Espoossa on palkattu työntekijä pelkästään nuorisovaltuuston pääsihteeriksi.

Nuorisovaltuuston historiaa

Ensimmäinen pysyväksi tarkoitettu nuorisovaltuusto perustettiin Kangasalle vuonna 1995. Samoihin aikoihin sai alkunsa myös toinen yhä olemassa oleva nuorisovaltuusto Lapualle. Vuoden 1996 lopussa starttasi ensimmäinen eteläisen Suomen nuorisovaltuusto Vihtiin ja pian sen jälkeen alkoivat nuorisovaltuustot vallata myös isommat kaupungit, kun Kuopio ja Espookin saivat omansa. 
Nuorisovaltuustojen toiminnan väkevöityminen alkoi pitkälti siitä, kun Vihdissä annettiin ensimmäisenä puhe- ja läsnäolo-oikeus kunnan lautakuntiin, kunnanvaltuustoon ja -hallitukseen. 
Nuorisovaltuustojen keskenäisen yhteistyön tekeminen alkoi niin ikään heti alkuvaiheessa. Ensimmäinen valtakunnallinen NUPPI – Nuorten päättäjien huipputapaaminen järjestettiin Vihdissä keväällä 1997.  
Nuorisovaltuustojen kattojärjestö Nuoret Vaikuttajat ry. perustettiin Allianssiristeilyllä keväällä 1998. Nuoret Vaikuttajat ry. vaihtoi nimensä Suomen Nuorisovaltuustojen liitto - Nuva ry:ksi vuoden 2004 vuosikokouksessaan Raahessa, ja edelleen Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto ry:ksi vuoden 2015 vuosikokouksessaan Tampereella.
Nuorisovaltuustokokeiluja on toki ollut aiemminkin: ensimmäinen nuorisovaltuusto perustettiin Varkaudessa vuonna 1963, mutta tämä lopetti ensimmäisen kautensa 1964 jälkeen. Varkauden nuorisovaltuusto heräsi jälleen henkiin vuonna 2003.

Nuorisovaltuuston toimintaa

Nuorisovaltuuston tärkein tehtävä on toimia oman kaupunkinsa/kuntansa nuorten edunvalvojana. Monet nuorisovaltuustot ovat saaneet puhe- ja läsnäolo-oikeudet kunnan/kaupungin lautakuntiin sekä kunnan/kaupunginvaltuustoon. Lisäksi ne saattavat tehdä eri toimielimille aloitteita ja kannanottoja. 
Nuorisovaltuustot ovat monilla paikkakunnalla alkaneet myös tuottaa tapahtumia alueen nuorille. Ne saattavat olla toteuttamassa konsertteja, diskoja, nuorisomessuja ja monenlaisia muita tapahtumia ja tempauksia, joita he kokevat alueensa nuorten tarvitsevan. Nuorisovaltuustotoiminnan laatu on useimmiten kiinni kunnan päättäjistä tai virkamiehistä. Usein nuorisovaltuustoille ei kuitenkaan anneta kunnissa heille kuuluvaa asemaa vaan nuorisovaltuutettuja pidetään alempiarvoisina.
Nuorisovaltuusto on vakaumuksellisesti sekä puoluepoliittisesti sitoutumaton toimielin. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että nuorisovaltuustojen jäsenet eivät saa tuoda nuorisovaltuuston nimissä esiin esimerkiksi omaa puoluekantaansa. Näin ollen nuorille taataan parempi mahdollisuus vaikuttaa, koska heitä ei sido minkään puolueen näkemykset. 
Nuorisovaltuusto on hyvä mahdollisuus nuorelle opetella politiikkaa ja vastuunkantokykyä.