Puumala

Maantiede

Puumala on saaristokunta, jolla on 3 000 rantakilometriä ja yli 700 saarta. Kesäisin Puumala vetää puoleensa niin mökkiläisiä, veneilijöitä kuin muitakin lomalaisia. Puumala on Suomen suosituimpia kesämökkipitäjiä. Kesän aikana on useita eri vapaa-ajan tapahtumia, joista yksi on Siltakemmakat. Puumalan suurimman hiekkarannan, Pistohiekan, ympäristö on kesäisin hyvin suosittu, ja siellä järjestetään kesäisin lavatansseja.
Puumalassa on hiekkarantoja, luolia ja rotkoja. Lintusalon Telkonniemessä on hiidenkirnu.
Puumalan Johannes Kastajan kirkko on Taavetti Rahikaisen 1830-1832 rakentama puinen ristikirkko, johon mahtuu 1 200 henkeä.
Puumalan Natura-kohteita ovat saimaannorpan elinalueena tunnetut Lietvesi, Luonteri ja Katosselkä-Tolvanselkä sekä Sielusenmäen aarnimetsäalue ja Puumalan Suurisuo.

Kylät

Hamula, Harmaala, Himahuuha, Huhtimaa, Hurissalo, Huuhkaala,Hämälänmäki, Ihalais, Junninmäki, Kaipaala, Kauppila, Keriniemi, Kietävälä, Kukonharju, Kiljula, Kirkonkylä, Kitula, Kokkola, Kontila, Kyllölä, Lampila, Launiala,Lieviskä, Liimattala, Lintusalo, Luukkola, Maunola, Miettula, Muuramäki, Niinimäki, Niinisaari, Ollila (Otasalo), Oritsalo,Pellilä, Petäjäniemi, Pirttimäki, Piskola, Pitkälahti, Repola, Rokansalo, Ruokotaipale, Ryhälä, Sepänkylä, Sipilänsaari, Sopala, Sorjola, Torsantaka, Valtola, Vehkaranta ja Vesiniemi.

Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Puumalassa oli 2 208 asukasta, joista 1 091 asui taajamissa, 1 088 haja-asutusalueilla ja 22 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Puumalan taajama-aste on 50,1 %. Puumalan taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Puumalan kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 091 asukasta.

Historia

Puumala kuului alun perin Sääminkiin. Seurakunta itsenäistyi vuonna 1616 ja pitäjä vuonna 1635. Keskiajalla Puumalan läpi kulki aikanaan tärkeä kauppareitti, Vanha Viipurintie. Puumalassa käytiin Kustaa III:n sotaan liittyviä taisteluita vuonna 1788, ja Puumalan kirkko vaurioitui niissä. Puumalansalmen rannalla sijaitseva kirkonkylän satama oli 1900-luvun alusta tärkeä puutavaran vientisatama. Kuopion ja Pietarin väliä kulkevat laivat pysähtyivät siellä.
Rokansaareen rakennettiin taisteluhautoja ensimmäistä maailmansotaa varten. Myös Salpalinja kulki Puumalan läpi.
1980-luvulla jokaiselle Savon kunnalle valittiin omat nimikkoruoat. Puumalan perinneruoiksi äänestettiin tattaririeska sekä sianlihasta, sipulista ja kananmunista keitetty munapaisti.

Hallinto

Puumalan kunnanjohtaja on Matias Hildén, mutta hän on virkavapaalla 2017-2019 toimiessaan kunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläisen avustajana. Marraskuusta 2017 alkaen kunnanjohtajana on toiminut Nina Kuuva.
Kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa, joista kaudella 2017-2021 kuuluu kymmenen Keskustalle.

Talous

Puumalan elinkeinorakenteessa palvelut on suurin sektori. Koulutus-, terveys- ja sosiaalipalvelut ja muu julkinen sektori työllisti vuoden 2017 lopussa kunnan työssäkäyvistä 27 prosenttia; kauppa, liikenne, ravintola- ja majoituspalvelut 22 prosenttia; maa-, metsä- ja kalatalous 20 prosenttia; rakentaminen 8 prosenttia, teollisuus 7 prosenttia ja muut elinkeinot 16 prosenttia,
Vuonna 2016 kolme eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Maansiirto Backman, kirjolohia kasvattava Puumalan Lohi ja PuuLem, joka harjoittaa maatalouteen liittyvää hakkuu-, kuljetus-ja metsänparannustöitä ja liikennettä.
Puumala voi taloudellisesti erinomaisesti verrattuna muihin alueen kuntiin. Puumalan tulot ylittävät menot ja vuonna 2017 ylijäämää kertyi 1,6 miljoonaa euroa. Puumalan vuosikate on Suomen suurimpia. Kunnalla on enemmän varoja kuin velkaa, ja se teki vuonna 2017 neljättä kertaa peräkkäin ennätystuloksen. Puumalaa kutsutaankin joskus ”Saimaan talousihmeeksi”
Puumalassa naisten mediaanipalkka oli vuoden 2017 verotuksessa 1,53-kertainen miesten mediaanipalkkaan verrattuna, syinä ilmeisesti miesten suuri osuus alkutuotannossa ja naisten suuri osuus korkeaa koulutusta vaativissa ammateissa.

Liikenne

Puumalan keskusta sijaitsee kantatie 62 varrella. Tietä on parannettu välillä Huuhkala–Käyhkää vuonna 2018 leventämällä sitä rekoille paremmin sopivaksi ja pengertämällä turvallisuuden lisäämiseksi.
Keskustaajamassa sijaitsee Saimaan silta, jonka alitse kulkee Saimaan syväväylä.
Mikkelin, Puumalan, Imatran, Juvan ja Sulkavan välillä kulkevat linja-autot. Puumalan lähimmät rautatieasemat sijaitsevat noin 64 kilometrin päässä Imatralla ja noin 72 kilometrin päässä Mikkelissä. Lähimmät lentoasemat sijaitsevat Puumalasta noin 80–100 kilometrin etäisyyksillä Lappeenrannassa ja Mikkelissä.
Kevättalvella 2019 kunta suoritti asukkaille tutkimuksen liikenteen kehittämisestä niin taajama-, kuin haja-asutusalueillakin.

Palvelut

Puumalan keskustassa toimii yhtenäiskoulu, jonne oppilaat kuljetetaan myös kunnan muista osista. Puumalan lukio lakkautettiin vuonna 2015. Kolme kyläkoulua on lakkautettu 2000-luvulla. Keskustassa toimii lisäksi R-kioski, K-market Apaja, Sale, Väri- ja vapaa-aika Tiusanen, kahvilat Soroppi, Kuittinen ja Satama cafe, kukkakauppa, ravintolat Hovi ja Virta, apteekki, Halpalinna, Puumalan muotipuoti, Puumalan konepiste, sekä Huikon Auto, eli Puumalan Teboil.
Kirkonkylällä palvelevat myös muun muassa kirjasto, tennishalli ja terveysasema.