Patras

Maantiede

Patras sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan luoteisrannikolla Patraksenlahden rannalla lähellä Korintinlahden suuta. Kaupunki jakaantuu vanhempaan yläkaupunkiin (Áno Póli), joka sijoittuu ylemmäs Panachaïkó-vuoren läntisimmälle ulokkeelle keskiaikaisen Patraksen linnan ympärille ja koostuu vanhemmasta rakennuskannasta, sekä uudempaan alakaupunkiin (Káto Póli), joka on rakennettu ruutuasemakaavassa ja sijaitsee rannikkotasangolla.
Panachaïkó-vuori kohoaa Patraksen itäpuolella. Hieman kauempana sijaitsee Erýmanthos-vuori. Lähialueen tärkein joki on Gláfkos. Kaupungin etäisyys Ateenasta maantietä pitkin on noin 215 kilometriä ja Korintista noin 134 kilometriä. Ríossa Patraksen kaupunkialueen pohjoisosassa on Peloponnesoksen Keski-Kreikkaan yhdistävän Ríon–Antírrion sillan eteläpää.
Patraksen ilmasto on välimerenilmasto. Kuukauden keskilämpötila on ylimmillään heinäkuussa 27 °C ja alimmillaan tammikuussa 10 °C. Sateisinta on joulukuussa. Muun Kreikan tavoin alue on maanjäristysherkkää.

Myöhempi historia

Kaupunki säilyi paikallisena keskuksena bysanttilaisella kaudella, ja sinne rakennettiin Patraksen linna. 1200-luvulla kaupunki tuli Venetsian vallan alle ja vuonna 1458 osmanivallan alle. Venetsia ja Genova yrittivät vallata kaupungin useasti 1400- ja 1500-luvuilla. Linnaa kunnostettiin ja se säilyi käytössä läpi venetsialais- ja osmanivallan ajan. Patras liittyi Kreikan vapaussotaan vuonna 1821 ja vapautui turkkilaisvallasta vuonna 1828 ranskalaisten joukkojen avustuksella.
1800-luvulla Patras kasvoi Kreikan suurimpien kaupunkien joukkoon. Siitä tuli jälleen merkittävä satama, jonka kautta vietiin Peloponnesoksen maanviljelystuotteita. Kaupunki sai ruutuasemakaavan ja sinne rakennettiin useita uusklassisia rakennuksia. Se oli myös Kreikan ensimmäinen kaupunki, jossa oli katuvalot ja sähköistetty raitiovaunuliikenne. Patraksen voimakas kasvu jatkui 1900-luvulla. Kaupunkiin tuli paljon evakkoja 1920-luvulla Kreikan ja Turkin väestönvaihdon seurauksena. Toisessa maailmansodassa kaupunki kärsi pommituksista.
Nykyinen Patraksen kunta muodostui, kun Patras, Messátida, Paralía, Río ja Vrachnaíika yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.

Nähtävyydet ja kulttuuri

Kaupungin maamerkkejä on Pyhän Andreaan kirkko (Ágios Andréas). Se on rakennettu apostoli Andreaan perimätiedon mukaiselle ristiinnaulitsemispaikalle, ja se on myös tämän hautapaikka ja suosittu pyhiinvaelluskohde. Kaupungin katedraali eli piispanistuin on Neitsyt Marian ilmestyksen kirkko (Evangelismós tis Theotókou eli Evangelístria). Muihin nähtävyyksiin kuuluu antiikin Patrain raunioiden ja Patraksen linnan lisäksi muun muassa Patraksen arkeologinen museo.
Patraksessa toimii Patraksen yliopisto. Patraksen karnevaali on Kreikan suurin ja tunnetuin. Kaupunki toimi Euroopan kulttuuripääkaupunkina vuonna 2006. Patraksesta on kotoisin jalkapalloseura Panachaiki FC (Panachaïkí FC).

Liikenne

Patras on Kreikan merkittävimpiä satamakaupunkeja ulkomaille suuntautuvan matkustaja- ja rahtiliikenteen osalta, ja se on erityisesti länteen päin, kuten Italiaan, suuntautuvien matkustajalaivareittien merkittävin satama Kreikassa. Satamasta on myös yhteydet Jooniansaarille. Kaupungin lentoasemana toimii Áraxoksen lentoasema, joka sijaitsee noin 45 kilometriä kaupungista länsilounaaseen. Kaupungin lähialueen paikallisjunaliikennettä hoitavat proastiakós-junat.