google/wiki40b huggingface dataset:
Pentti Vihanto

Pentti Vihanto (s. 19. lokakuuta 1942 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi hyökkääjänä SM-sarjassa vuosina 1965–1975. Suomen maajoukkueessa hän pelasi yhden maaottelun.
Vihanto edusti koko SM-sarjauransa ajan Turun Tovereita. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigan runkosarjassa yhteensä 262 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 124 + 109 = 233 ja jäähymääränsä 42 minuuttia. Hän saavutti urallaan kaksi SM-pronssia. Hänet palkittiin SM-sarjakauden 1969–1970 herrasmiespelaajana.
Ainoassa maaottelussaan Vihanto antoi kaksi maalisyöttöä.
Fikon-kieli

Fikon-kieli (ruots. fikonspråket, fikon = viikuna) on Ruotsista peräisin oleva leikkikieli eli lasten salakieli, joka rakentuu samaan tapaan kuin vaikkapa kontinkieli. Suomessa se on ollut ruotsinkielisten käytössä, ja siitä on jälkiä Stadin slangissa.

Fikon-kielen rakenne

Fikon-kieltä muodostetaan siten, että sanan perään lisätään sana fikon ja sen jälkeen sanojen alkutavut vaihdetaan niin, että ensimmäinen sana alkaa fi- ja jälkimmäinen päättyy -kon. Esimerkiksi juoda kahvia eli dricka kaffe olisi dric|ka fi|kon ka|ffe fi|kon siis fikoniksi fika drickon fiffe kakon.

Muut merkitykset

Ruotsissa fikonspråket tarkoittaa paitsi lasten salakieltä, myös niin kutsuttua jargonia eli jonkun tietyn alan tai ammattikunnan käyttämää, ulkopuolisille vaikeaselkoista ammattikieltä. Sitä käytetään myös samassa mielessä kuin ilmaisua siansaksa eli käsittämätöntä puhetta.

Historia

Fikon-kieltä käytettiin Ruotsissa nuorison salakielenä jo ainakin 1850-luvulla. Vuonna 1882 kirjailija August Strindberg mainitsee, että siinä vaiheessa fikon-kieli oli ollut käytössä jo ainakin 30 vuotta.
Startuplifers

Ohjelma

Ohjelmaan voivat hakea kaikkien alojen korkeakouluopiskelijat ja vastavalmistuneet. Tyypillisimmin ohjelmaan hakeutuvat tietoteknisten- ja kauppatieteellisten alojen lisäksi design opiskelijat. Hakuaika on avoinna ympäri vuoden ja hakijan tulisi olla valmis vastaanottamaan työtä seuraavan 6 kk kuluessa ohjelmaan hakemisesta. 
Kaikki ohjelmaan pääsevät haastatellaan ennen matchmakingin aloittamista. Varsinainen haastatteluprosessi alkaa heti kun sekä yritys että ohjelmassa oleva henkilö ovat ilmaisseet kiinnostuksensa mahdollisesta yhteistyöstä. Ohjelmaan valitut henkilöt saavat Startuplifers ohjelman tiimiltä ja ohjelman käyneiltä alumneilta apua muun muassa CV:n, hakemusten ja LinkedIn-profiilin kehittämisessä sekä haastatteluihin valmistautumisessa. Kaikki työtarjouksen hyväksyneet saavat Startuplifersin kustantaman J1-viisumin sekä lentoliput San Franciscoon.

Historia

Startuplifers perustettiin vuonna 2011 Aalto-yliopiston opiskelijoiden toimesta, ja se toimi aluksi Aallon yrittäjyysekosysteemin osana nimellä Startup Life. Ohjelman nimi vaihdettiin vuonna 2015 Startuplifersiksi. Ohjelma toimi pitkään Aalto-yliopiston alaisena, mutta se itsenäistyi omaksi yhdistyksekseen vuonna 2018. Aalto-yliopisto on edelleen ohjelman merkittävä rahoittaja. 
Startuplifers-ohjelma perustettiin vuonna 2011 Aalto-yliopiston opiskelijoiden toimesta, ja se toimi aluksi Aallon yrittäjyysekosysteemin osana nimellä Startup Life. Perustajiin kuuluvat muun muassa kirjailija Linda Liukas ja startup-yrittäjä Kristo Ovaska. Ohjelma sai alkunsa, kun nämä opiskelijat ymmärsivät, että yksi tapa parantaa yrittäjyyttä Suomessa on lähettää suomalaisia opiskelijoita työskentelemään startup-yrityksiin ja oppimaan maailman parhailta yrittäjiltä. Piilaakso oli kohteena hyvin selkeä, sillä se on jo pitkään nähty startup-boomin keskuksena.
Ohjelman nimi vaihdettiin vuonna 2015 Startuplifersiksi. Ohjelma toimi pitkään Aalto-yliopiston alaisena, mutta itsenäistyi omaksi yhdistyksekseen vuonna 2018. Aalto-yliopisto on edelleen ohjelman merkittävä rahoittaja.

Alumnit

Ohjelmalla on tällä hetkellä yli 200 alumnia, joista merkittävä osa työskentelee startup-yrityksien johtotehtävissä tai ovat perustaneet omia yrityksiä.

Yhteistyöyritykset

Yrityksiä, joihin Startuplifers on vuosien aikana lähettänyt korkeakouluopiskelijoita Suomesta ja Ruotsista on kertynyt jo lähes 60 kappaletta. Näistä tunnetuimpia ovat Stripe, Coinbase, Webflow ja Leap Motion. Yhteistyöyritysten lisäksi Startuplifers työskentelee myös kalifornialaisten kiihdyttämöohjelmien StartX:n ja Berkeley SkyDeckin kanssa.

Yhteiskunnallinen merkitys

Startuplifers ohjelman yhteiskunnallinen arvo on tunnustettu myös valtionhallinnon puolelta, sillä ohjelmalle myönnettiin yhteinen valtion kärkihankerahoitus Aalton-yliopiston yrittäjyysyhteistö Aaltoes:n kanssa. Rahoitus on 2,5-vuotinen ja sen myöntävä taho on Opetus- ja kulttuuriministeriö.
K. H. Pentti

Kaarle Henrik Pentti (14. kesäkuuta 1918 Hyvinkää – 29. joulukuuta 2014 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja ja Lemminkäisen taustavaikuttajana sen voimahahmo. Hän oli sotilasarvoltaan everstiluutnantti ja hänelle oli myönnetty teollisuusneuvoksen arvonimi. Pentti oli muun muassa Shellin operatiivinen johtaja, Neste Oy:n varatoimitusjohtaja ja Lemminkäinen Oy:n hallituksen puheenjohtaja.
K. H. Pentin isä oli Uuden Suomen päätoimittaja S. J. Pentti, jolta hän omaksui maailmankatsomuksensa. Hänen äitinsä oli Lotta Svärd -järjestön johtaja Helmi Arneberg-Pentti. Lemmikäisen omistajiin kuuluneet Erkki J. Pentti ja vuorineuvos Heikki Pentti olivat K. H. Pentin poikia.
Pentti opiskeli Teknillisessä korkeakoulussa mutta talvisota keskeytti opinnot. Sen jälkeen hän opiskeli Kadettikoulussa ja valmistui sieltä 1941. Insinööriksi ja ekonomiksi hän valmistui 1947. Työuransa aluksi hän työskenteli paperiteollisuudessa, sitten öljyteollisuudessa. Hän sai monia tunnustuksia, muun muassa hänet vihittiin tekniikan ja sotatieteiden kunniatohtoriksi. Pentti nimitettiin Lemminkäisen hallitukseen vuonna 1956 toimittuaan sitä ennen kaksi vuotta yhtiön tilintarkastajana. Hän oli yhtiön edesmenneen pääomistajan Oskari Vilamon vävy ja hallituksen puheenjohtajana toimi tuolloin hänen lankonsa Erkki Vilamo. Vuonna 1959 hänen puolisostaan Eva Vilamo-Pentistä tuli yhtiön suurin osakkeenomistaja ja K. H. Pentti nimitettiin hallituksen puheenjohtajaksi. Hän työskenteli samaan aikaan myös Yhtyneille Paperitehtaille. Pentti säilytti asemansa Lemminkäisessä myös erottuaan Eva Vilamosta. Hän jätti paikkansa Lemminkäisen hallituksessa intressiristiriidan vuoksi vuonna 1966 tultuaan Neste Oy:n kaupalliseksi johtajaksi, sillä Lemminkäinen osti kaiken käyttämänsä bitumin Nesteeltä.
Penttiä pidettiin mahdollisena ehdokkaana Nesteen toimitusjohtajaksi Uolevi Raaden jälkeen, mutta häntä ei koskaan nimitetty tähän tehtävään. Sen sijaan hän palasi vuonna 1977 Lemminkäisen hallituksen puheenjohtajaksi, mistä tehtävästä jäi eläkkeelle vuonna 1994. Yhtiön toimitusjohtajana oli vuodesta 1983 hänen poikansa Heikki Pentti.
Pentti pelasi nuorena pesäpalloa HPL:n edustusjoukkueessa 1938–1941, 1943 ja 1945–1947 etukenttäpelaajana. Joukkue voitti Suomen mestaruuden 1938 ja pelasi Itä-Länsi-ottelussa 1943. Lisäksi Pentti oli mukana voittamassa kolmea ikämiesten Suomen mestaruutta. Pentti istui HPL:n johtokunnassa vuonna 1937. Hän pelasi pääsarjatasolla myös jääkiekkoa, koripalloa, jalkapalloa ja maahockeyta. Lisäksi hän soitti käyrätorvea.
SMS Frauenlob (1853)

Valmistus

Fraunelobin ja sen sisaraluksen SMS Helan valmistivat laivanrakennusmestarit Klawitter ja Lübke alankomaalaisen kuunarin Schorpioon piirustusten mukaan. Köli laskettiin vuonna 1849 ja alus laskettiin vesille vuonna 1853. Alus tuhoutui pyörremyrskyssä 2. syyskuuta 1860 Japanin rannikolla Yokohaman edustalla.
Vassar College

Vassar College on yksityinen korkeakoulu Poughkeepsiessä, Yhdysvaltojen New Yorkin osavaltiossa. Siellä voi suorittaa kandidaatin tutkinnon taiteissa, kielissä, luonnontieteissä tai sosiologiassa, sekä maisterin tutkinnon biologiassa, kemiassa ja teatteritieteessä. Koulussa on noin 2300 opiskelijaa.
Matthew Vassar perusti collegen 1860-luvulla. Se otti auksi vain naisopiskelijoita, miehiä pääsi oppilaiksi heti toisen maailmansodan jälkeen ja laajemmin vasta vuodesta 1969.
Pudu

Ulkonäkö ja koko

Pudu kuuluu maailman pienimpiin hirvieläinlajeihin, sen pituus on 60–83 cm ja säkäkorkeus 25–43 cm. Turkki on pitkä ja karkea. Selkä on tumman punaruskea, jalat ja korvat vaaleammat. Uroksella on lyhyet sarvet. Häntä on töpö tai puuttuu kokonaan.

Levinneisyys ja elinympäristö

Puduja elää Chilen eteläosissa Maulen maakunnasta Magalhãesinsalmen rannoille asti ja läheisillä alueilla Argentiinan puolella. Ne viihtyvät tiheissä metsissä merenpinnan ja 1 700 metrin korkeuden välissä.
Gesso

Gesso (['ʤɛsso], ital. kipsi, liitu) on maalauspohjan (kangas tai esimerkiksi puupohja) pohjustusaine, imevä kipsipinta, jota käytetään muunmuassa öljyvärimaalauksessa. Alun perin gesso tarkoitti erityisesti keskiajan ja renessanssin taiteessa käytettyä reliefimäistä paksua pohjaa, mutta 1900-luvulla gesso alkoi tarkoittaa mitä tahansa veteen sekoitettavaa pohjustusainetta. Perinteisesti gessossa on käytetty sidosaineena jänisliimaa, mutta nykyisin sidosaineet voivat olla myös synteettisiä.
Nykyisin gessolla tarkoitetaan yleensä akryylipohjaista gessoa. Halvemmissa gessoissa käytetään akrylaatin sijasta polyvinyyliä.
Katarina Pirak Sikku

Katarina Maria Larsdotter Pirak Sikku (s. 12. huhtikuuta 1965) on ruotsinsaamelainen kuvataiteilija ja valokuvaaja. Pirak Sikku on saamelaistaiteilija Lars Pirakin tytär. Hän varttui Jokimukassa Ruotsissa. Vuosina 2000–2005 hän opiskeli Uumajan yliopiston taidekorkeakoulussa.
Vuonna 2015 Pirak Sikku oli ehdolla Dagens Nyheterin kulttuuripalkinnon saajaksi näyttelystään Nammaláhpán (suom. Nimiloppu), joka pidettiin Uumajan kuvamuseossa vuonna 2014.
Straight edge

Straight edge on elämäntapa ja alakulttuuri, jonka edustajat pidättäytyvät käyttämästä  päihteitä (tupakkaa, alkoholia ja huumeita). Joskus tähän elämäntapaan liitetään myös veganismi, sekä eläinten oikeudet. Suomessa Straight edge -aatteen kannattajia kutsutaan "streittareiksi". 
Straight edge -kulttuuriin liittyvät vahvasti musiikkityylit punk ja erityisesti hardcore punk. Straight edge on yksi hardcore punkin alalaji. Straight edge -liike kehittyi Minor Threat -yhtyeen sanoituksesta kappaleessa ”Straight edge”, jossa liikkeen perusidea tuodaan esille. Siihen kuuluu myös punkille ominainen rasismin ja homofobian vastaisuus, feminismi sekä antitotalitarismi.
1980-luvulla aatetta musiikillisesti jatkoivat Yhdysvalloissa muun muassa Gorilla Bisquits, 7 Seconds, Judge, Youth Of Today ja Project X. 1990-luvulle tultaessa Straight edge ja siihen yhdistettävä eläinoikeusaate saivat uuden äänen metal-hardcore yhtye Earth Crisisin EP- ja albumijulkaisuista.
Streittariuden tunnus on kämmenselkään piirretty X-kirjain. Alun perin tällä merkinnällä järjestyksenvalvojat merkitsivät ovella punk-yhtyeiden keikoille pyrkineet alaikäiset, jolloin merkityille ei myyty alkoholia.
Cluj (piirikunta)

Maantiede

Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 6 674 km². Noin kolmasosa alueesta on vuoristoa. Alueella virtaavat Crişul Repede, Someşul Mic ja Arieşjoet.
Clujin piirikunta rajautuu lännessä Bihorin piirikuntaan, idässä Mureşin ja Bistriţa-Năsăudin piirikuntiin, pohjoisessa Sălajin ja Maramureşin piirikuntiin sekä etelässä Alban piirikuntaan.
Jyväskylän Hiihtoseura

Jyväskylän Hiihtoseura (JHS) on vuonna 1945 perustettu suomalainen talviurheiluseura, jonka kotipaikka on Jyväskylä. Sen lajivalikoimaan kuuluvat hiihto, mäkihyppy, yhdistetty, alppihiihto, lumilautailu ja ampumahiihto. Seuran tunnettuja urheilijoita ovat olleet muun muassa olympiavoittajat Matti Nykänen, Jani Soininen ja Samppa Lajunen.
Kessi

Kessi on mäntyvaltainen metsäalue Inarissa, Inarijärven itäpuolella. Se on yksi Euroopan suurimmista mäntymetsistä. Alueella on myös paljon pienvesiä: lampia ja puroja. Osa siitä kuuluu Vätsärin erämaa-alueeseen. Ympäristöjärjestöt ja Metsähallitus ovat kiistelleet Kessin alueen hakkuista vuosikymmenten ajan. 
Kessin hakkuita vastustettiin näyttävillä mielenosoituksilla, joissa luonnonsuojelun kärkinimet kahlehtivat itsensä metsäkoneisiin. 
Kessin hakkuut 1980-luvulla olivat yksi virikkeistä, joka toisaalta nousi konfliktiksi luonnonsuojelu- ja metsäteollisuusväen välillä, toisaalta johti moniarvoisempaan metsän hyödyntämiseen.
Kessissä on noussut puheenaiheeksi myös poronhoidon ja metsätalouden yhteensovittaminen. Poro tarvitsisi yhtenäisiä vanhoja luppometsäalueita loppukevään laitumiksi. Siksi paliskunnat ovat vastustaneet hakkuita aktiivisesti.
Paikallinen media syyttelee mielellään etelän luonnonsuojelijoita alueen sisäisiin asioihin puuttumisesta. Pohjolan Sanomat muistuttaa, että ylistetyssä koskemattomassa erämaassa oli 1930-luvulla laajat savotat.
Kronstadtin kapina

Kapinan syyt

Vuonna 1921 joukko anarkistimatruuseja ja sotilaita nousi bolševikkivaltaa vastaan Kronstadtissa. He vaativat sananvapautta, vasemmistolaisten poliittisten vankien vapauttamista, monipuoluejärjestelmää ja oikeutta itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, toisin sanoen sitä autonomiaa, jota bolševikit olivat luvanneet 1917 päästäkseen valtaan.
Kapinaa edelsi Pietarissa Baltian telakan ja Putilovin tehtaan lakkoilu. Käytännössä vaatimuksena oli luopua sotakommunismista ja palauttaa neuvostojen valta. Kronstadtin kapina alkoi kuitenkin vasta neljä kuukautta Pietarin lakkojen jälkeen, joten kapinan ajankohta ei ollut ennalta sovittu. Matruusien kritiikki kohdistui ennen kaikkea Pobaltiin eli Baltian laivaston poliittiseen johtoon. Kronstadtin matruuseista 5 000 erosi kommunistisen puolueen jäsenyydestä. He eivät myöskään hyväksyneet sota-asiain kansankomissaari Lev Trotskia.

Neuvottelut

Mihail Kalinin tuli neuvottelemaan matruusien kanssa. Neuvotteluaikaa käytettiin noin 100 000 sotilaan armeijan kokoamiseen. Joukon kokoamiseen käytettiin myös pakkoa.

Taistelu

Ensimmäinen hyökkäys 8. maaliskuuta kuitenkin torjuttiin ja puna-armeija menetti 80 % joukoistaan. Siperialainen jalkaväkidivisioona, jonka vahvuus oli 12 000 kului matruusien vastaisessa taistelussa 200 miehen vahvuiseksi. 18. päivä lähetettiin toinen joukko Mihail Tuhatševskin johdolla, vahvistettuna muun muassa bolševikkipuolueen 10. puoluekokouksen osanottajilla, kukistamaan kapinoivat matruusit. Sotilaita oli tällä kertaa noin 50 000. Hyökkäys myös tapahtui yöllä ja joukot olivat paremmin varusteltuja. Tällä kertaa kapina kukistettiin armottomasti.
Kronstadtista pakeni noin 6 400 kapinallista jään yli Suomeen. Suomessa pakolaiset siirrettiin välittömästi Inon, Raivolan, Terijoen ja Koiviston keskitysleireille punavankien kanssa. Suurin osa lähti takaisin armahduksen turvin tai maailmalle, mutta noin 1600 jäi Suomeen pysyvästi.
Oskar Sala

Levyt

Albumilla Elektronische Impressionen Sala soittaa Mixtur-Trautonium-soittimella omien sävelyksiensä lisäksi Paul Hindemithin Trautonium-sävellyksiä 1930-luvulta. Jukka Mikkola kiittää albumia Soundissa vuonna 1999 sanoin: "Elävää sähköistä ääntä ja elektronisen musiikin kulttuurihistoriaa."
Poddorjen piiri

Maantiede

Novgorodin alueen lounaisosassa sijaitseva Poddorjen piiri rajoittuu pohjoisessa Volotin ja Staraja Russan, idässä Marjovon ja etelässä Holmin piireihin sekä lännessä Pihkovan alueeseen. Pinta-alasta valtaosa on metsää.
Lovatin kaakkoispuolinen osa piiristä kuuluu Valdain ylängön reuna-alueeseen. Muu osa on tasankoa, joka pohjoisessa ja lännessä muuttuu laajaksi suoalueeksi. Muita jokia ovat Polist, Porusja, Redja ja Gorevka. Piirin alueella sijaitsee osa Polistin ja Lovatin suoalueen muodostamasta Rdeiskin luonnonpuistosta.

Historia

1400-luvun lopulla suurin osa nykyisestä piiristä kuului Novgorodin Šelonin viidennekseen, jossa pogostojen keskuksia olivat Los, Jefremovo ja Kolomna. 1800-luvulla volostien keskuksiksi muodostuivat Peregino ja Poddorje.
Aluksi Leningradin alueen Novgorodin piirikuntaan kuulunut Poddorjen piiri on perustettu vuonna 1927. Belebjolkan piiri yhdistettiin Poddorjeen vuonna 1931, mutta perustettiin uudelleen vuonna 1941. Toisessa maailmansodassa seutu oli saksalaisten miehittämä. Vuonna 1944 Poddorjen piiri liitettiin vasta perustettuun Novgorodin alueeseen. Belebjolkan piiri yhdistettiin Poddorjeen uudelleen vuonna 1961. Vuonna 1963 Poddorjen piiri liitettiin Holmin maaseutupiiriin, mutta se perustettiin uudelleen vuonna 1965.

Liikenne, talous ja palvelut

Poddorjen kautta kulkee Šimskin, Staraja Russan, Holmin, Loknjan ja Nevelin välinen maantie. Lähin rautatieasema on Staraja Russassa 61 kilometrin päässä Poddorjesta.
Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat erilaiset julkiset palvelut, kauppa (16,5 % vuonna 2009), maa- ja metsätalous (14,4 %) ja jalostus (6,2 %). Piirissä toimii meijeri, leipätehdas, metsätalous, tielaitos sekä muutamia puunhankintaa harjoittavia yrityksiä. Maataloutta edustaa neljä maatalousyritystä, 18 yksityistilaa ja lähes kaksi tuhatta palstaviljelmää. Yli 40 % työvoimasta työskentelee piirin ulkopuolella ja lähes 30 % työikäisistä ei käy ansiotöissä.
Piirissä toimii neljä lastentarhaa, kolme yleissivistävää koulua ja lasten täydennyskoulutuslaitos. Terveyspalveluihin kuuluu sairaala, kaksi poliklinikkaa, lääkärin vastaanotto ja seitsemän lääkintäasemaa. Kulttuurilaitoksia ovat piirin kulttuuritalo ja keskuskirjasto haaraosastoineen sekä kotiseutumuseo.

Nähtävyydet

Seudulla sijaitsee useita muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Lovatin rannalla Židovitšin kylän luona ja Kurskojen lähellä on muinaislinnat. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluu 1700-luvulla rakennettu Markovon kirkko. Historialliset kohteet liittyvät toisen maailmansodan taisteluihin.
Dowth

Dowth (iiriksi Dubhadh) on Bend of the Boyneen kuuluva neoliittinen käytävähauta Boynejoen laaksossa, Meathin kreivikunnassa Irlannissa.
Sirt1

Sirtuiini tyyppi 1 (SIRT1)-entsyymi kuuluu histonideasetylaasi-entsyymien (HDAC) ryhmään, jotka toimivat asetyyliryhmän poistajina. Ihmisen histonideasetylaaseja kutsutaan myös sirtuiineiksi ja niitä tunnetaan seitsemän alatyyppiä. Sirtuniinin alatyyppi 2 (Sirt2) vaikuttaa mm. solun jakautumisen säätelyyn.
SIRT1 (Silent Information Regulator 1) säätelee useita keskeisiä metabolisia prosesseja ja sillä on suuri merkitys myös ihmisten energia-aineenvaihdunnan säätelyssä. SIRT1 säätelee muun muassa mitokondrioiden biogeneesiä ja energiametaboliaa ja vaikuttaa sitäkautta mm. diabetekseen ja liikalihavuuteen. SIRT1 säätelee myös rasvametaboliaa ja oksidatiivisen stressin vaikutuksia. Sitoutumalla NF-kB:en se ilmeisesti säätelee tulehdusvasteita ja kudosten atrofioitumista.
Manfred Kaltz

Manfred Kaltz (s. 6. tammikuuta 1953 Ludwigshafen am Rhein, Länsi-Saksa) on saksalainen entinen jalkapalloilija. Hän oli aktiiviuransa ajan pelipaikaltaan puolustaja.

Ura seurajoukkueessa

Jalkapallon pelaamisen Kaltz aloitti 7-vuotiaana ja juniorivuosinaan hän pelasi VfL Neuhofenin (vuosina 1960-1968) TuS Altripin (1968–1970) ja Hamburger SV:n (1970–1971) joukkueissa. Hamburger SV:ssä hän pääsi pelaamaan myös aikuisten otteluita edustusjoukkueen mukana (581 ottelua, 76 maalia). Sen lisäksi Kaltz pelasi aikuisten tasolla myös FC Girondins de Bordeaux:n (1 ottelu) ja FC Mulhousen (12 ottelua, 1 maali).
Seurajoukkueuransa aikana hän saavutti Bundesliigan voiton kolmesti sekä Mestarien liigan, Saksan cupin ja Cup-voittajien cupin voitot kertaalleen.

Ura maajoukkueessa

Maajoukkuetasolla Kaltz edusti Länsi-Saksan jalkapallomaajoukkuetta vuosien 1975–1983 aikana kaikkiaan 69 ottelussa ja teki kahdeksan maalia. Hän oli mukana myös maan edustusmiehistössä vuosien 1978 ja 1982 MM-kilpailuissa, vuosien 1976 ja 1980 sekä vuoden 1972 kesäolympialaisissa.
M/S Thebeland

Käyttöhistoria

Aluksen köli laskettiin 30. maaliskuuta ja se laskettiin vesille 27. kesäkuuta 1978. 3. lokakuuta se luovutettiin Broströms Rederi Ab:n omistukseen, joka rekisteröi sen Ruotsin lipun alle nimellä Thebeland ja sen kotisatamaksi tuli Göteborg. 1. kesäkuuta 1984 alus siirtyi Rederi Ab Transoceanin omistukseen. Heinäkuussa 1986 alus rekisteröitiin Medro Ab:n omistukseen. Maaliskuussa 1991 Svenska Orient Linjen osti Thebelandin. 28. tammikuuta 1993 laiva siirtyi Rederi Ab Trans-Rexin omistukseen. 15. huhtikuuta 1993 gotlantilainen Rederi Ab Gotland osti aluksen. Jälleen huhtikuussa 1994 Svenska Orient Linjen osti aluksen. Elokuussa 1995 Thebeland meni Lisnave-nimiselle telakalle Portugalin Setubaliin, telakalla alusta pidennettiin alkuperäisestä 165 metristä nykyiseen 190,34 metriin. Syyskuussa pidennys valmistui ja alus lähti telakalta.
Marraskuussa Thebeland siirtyi Thebeland Ltd:n omistukseen ja Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alle. Kotisatamaksi tuli maan pääkaupunki Lontoo.
Varhain 22. huhtikuuta 2003 Thebeland saapui Antwerpenin satamaan Belgiaan lastaamaan sotatarvikkeita, jotka alus vei Persianlandelle. Lastina oli muun muassa 121 konttia. Lastaamisessa käytettiin jättiläismäistä nosturia, jolla lasti saatiin aluksen alemmille kansille. Thebelandin päällikkönä toimi tuolloin ruotsalainen Karl Göran Inberg. Hän kertoi alusta käytetyn myös rauhanturvaoperaatioissa Bosnia ja Hertsegovinassa ja Kosovossa sekä Britannian sotatarvikekuljetuksissa Jordaniaan. Persianlahdelle alus lähti huhtikuussa ensimmäistä kertaa.
Helmikuussa 2006 alus aikarahdattiin eli vuokrattiin suomalaisen Transfennican liikenteeseen kahdeksi vuodeksi.
Joulukuussa 2013 alus saapui Intian Alangiin romutettavaksi.
Tappuvirta

Tappuvirta on noin 400 metriä leveä salmi Savonlinnan ja Varkauden kaupunkien rajalla. Suurin osa Haukiveteen virtaavasta vesimassasta tulee idästä Joutevedeltä Tappuvirran kautta. Tappuvirrassa kulkee syväväylä Haukivedeltä Joensuuhun.
Tappuvirran lossipaikka sijoittuu Linnansaaren ja Joutenvesi - Pyyvesi - Natura-alueiden rajalle,joka on erityisen tärkeä saimaannorpan elinalue.
Savo-Karjalan tiepiiri on käynnistänyt suunnitelman seututielle 468 Tappuvirran lossin korvaamiseksi sillalla. Tappuvirtaan toteutetaan lossin itäpuolelle 8,5 m korkea kiinteä silta ja syväväylä siirretään Haponlahteen. Haponlahdessa nykyinen silta korvataan itäpuolelle rakennettavalla 24,5 m korkealla sillalla.
Tikkaat

Tikkaat eli tikapuut ovat rakenne, jota käytetään kiipeämiseen. Yleensä tikapuut koostuvat vaakasuuntaisista puolamaisista askelmista, jotka ovat kiinni yhdessä tai kahdessa pystytuessa. Pystytukina voivat toimia myös riippuvat köydet tai ketjut. Tikkaat voivat tosin muodostua myös suoraan seinästä ulkonevista puolamaisista askelmista, jolloin erillistä pystytukea ei tarvita.
Tikkaita on kolmentyyppisiä: seinään tai vastaavaan pintaan kiinteästi asennettuja, ylhäältä riippuvia (esimerkiksi köysitikkaat) sekä irrallisia, liikuteltavia. Viimeksi mainitut voivat olla vapaasti seisovia (yleensä A-mallisia) tai seinää vasten nojaamaan asetettavia.

Palotikkaat

Palotikkaat ovat lähinnä rakennuksen ulkoseinässä olevat kiinteät tikkaat, jotka mahdollistavat hätätilanteessa – kuten tulipalon aikana – poistumisen ylemmistä kerroksista ulkokautta. Ne johtavat yleensä maan pinnalta katolle saakka, joskus ikkunoiden vierestä. Joissakin malleissa tikkaat voidaan säilyttää normaalioloissa kokoon vedettyinä ylhäällä ikkunan luona ja laskea hätätilanteessa täyteen pituuteensa ulottumaan lähelle maan pintaa.

Kattotikkaat

Rakennuksen katolle kiinteästi asennettavia tikkaita voidaan käyttää huolto- ja palontorjuntatehtävissä. Tällaiset tikkaat voivat johtaa seinätikkailta katon harjalle tai myös vaakasuoraan pitkin katon harjaa.

Köysitikkaat

Köydestä valmistetut tikkaat tunnetaan myös nimillä jaakopinportaat ja köysiportaat.
HTC J Butterfly

HTC J Butterfly on HTC Corporationin Japanissa lippulaivapuhelimena huhtikuussa 2012 julkaisema puhelin. Se tuli myyntiin saman vuoden elokuussa. Puhelimessa on kaksoisytiminen Qualcomm Snapdragon S4 "Krait" -prosessori, 2 gigatavua keskusmuistia, 5 tuuman 1080p (1920x1080) Super LCD 3 -näyttö, WiMax -taajuuksien tuki sekä Android 4.1 Jelly Bean. Puhelinta on saatavilla vain Japanin markkinoilla, mutta siitä on tulossa luultavasti kansainvälinen versio muodossa tai toisessa.