Valtiontalouden tarkastusvirasto

Historia

Jo Ruotsin vallan aikana perustettiin vuonna 1695 Kamarirevisio-niminen virasto valvomaan kruunun finanssihallintoa. Sen nimi muutettiin 1799 Kamarioikeudeksi.
Suomen autonomian ajan alussa valtion veronkannon ylivalvonta ja tilintarkastus kuuluivat senaatin kamaritoimituskunnalle, jonka yhteyteen perustettiin tätä tarkoitusta varten revisiokonttori. Senaatin ohjesäännöllä perustettiin 16.12.1824 itsenäinen virasto nimeltä Yleinen revisionioikeus, jonka alaisuuteen revisionikonttori siirrettiin. Sen johtajana oli ylikomissaari. Konttorin tehtävä oli tarkastaa valtion tilit ja oikeuden tehtävä käsitellä havaitut väärinkäytökset sekä nostaa mahdolliset syytteet. Revisionioikeus siirtyi aikanaan kamaritoimituskunnan alaisuudesta valtiovaraintoimituskunnalle. Viraston nimi lyhennettiin 29.12.1923 annetulla uudella johtosäännöllä muotoon Yleinen revisionilaitos. Revisio-oikeus jatkoi sen alaisuudessa, kunnes korvattiin 1931 revisioneuvostolla.
Laki valtiontalouden tarkastuksesta annettiin 23.12.1947 ja Valtiontalouden tarkastusvirasto aloitti toimintansa seuraavana vuonna. Laissa valtiontalouden tarkastusvirasto sai tehtäväkseen tarkastaa valtion taloudenhoidon laillisuutta ja tarkoituksenmukaisuutta sekä valvoa tulo- ja menoarvion noudattamista, mitkä ovat tänäkin päivänä sen päätehtävät. Valtion yleiskirjanpito ja valtion tilinpäätöksen laatiminen siirrettiin 14.4.1965 annetulla asetuksella Valtiokonttorille. VTV:n tehtäviin lisättiin 1993 Valtion vakuusrahaston ja sen mukana pankkituen sekä 1995 Suomen ja Euroopan unionin välisten varainsiirtojen valvonta. Tarkastusvirasto siirrettiin vuodesta 2001 alkaen valtiovarainministeriön alaisuudesta eduskunnan alaiseksi itsenäiseksi virastoksi, koska vuonna 2000 voimaan astunut perustuslaki edellytti virastolta toiminnallista itsenäisyyttä. Puoluetuen valvonta siirtyi oikeusministeriöltä VTV:lle vuoden 2016 alusta.

Organisaatio

Tarkastusvirastossa on neljä yksikköä: tilintarkastuksen ja laillisuustarkastuksen yksikkö, tuloksellisuustarkastuksen ja finanssipolitiikan tarkastuksen yksikkö, johdon tuen yksikkö sekä hallintoyksikkö.
Niiden tehtävistä säädetään valtiontalouden tarkastusviraston työjärjestyksessä.

Johdon tuen yksikkö

Johdon tuki avustaa pääjohtajaa strategisessa johtamisessa, suunnittelussa, kehittämisessä ja seurannassa. Lisäksi yksikkö vastaa viraston viestinnästä ja julkaisupalveluista sekä osaamisen kehittämisestä, ja johtaa valtion- ja kansantalouden riskianalyysin ja tarkastussuunnitelman sekä resurssisuunnittelun valmistelua. Lisäksi yksikkö hoitaa kansainvälisten asioiden yhteensovitus- ja koordinaatiotehtävät.
Johdon tuen toimintaa johtaa pääjohtaja Tytti Yli-Viikari.

Tilintarkastuksen ja laillisuustarkastuksen yksikkö

Yksikön tehtävänä on toteuttaa viraston tarkastussuunnitelmassa päätetyt tilintarkastukset ja laillisuustarkastukset.
Yksikkö tarkastaa vuosittain valtion, valtion virastojen ja laitosten sekä kahden valtion talousarvion ulkopuolisen rahaston tilinpäätökset sekä laatii niistä tilintarkastuskertomukset. Toiminnallaan yksikkö varmistaa, että valtion talousarviota noudatetaan ja että valtion ja tilivirastojen tilinpäätöksissä esitetään oikeat ja riittävät tiedot.
Lisäksi yksikössä valmistuu vuosittain 2–4 laillisuustarkastusta.
Tilintarkastuksen ja laillisuustarkastuksen yksikkö käsittelee myös puoluelain ja vaalirahoituslain mukaiset asiat ja valmistelee eduskunnalle annettavat puoluerahoituksen ja vaalirahoituksen valvontakertomukset sekä toimii vaali- ja puoluerahoitusvalvonnan asiantuntijana.
Yksikön ylijohtaja on Marjatta Kimmonen.

Tuloksellisuustarkastuksen ja finanssipolitiikan yksikkö

Yksikkö on jaettu tarkastettavien hallinnonalojen mukaan kolmeen tarkastusryhmään. Tarkastuskohteista päätetään viraston tarkastussuunnitelmassa, ja kohdentaminen perustuu viraston strategiaan sekä systemaattiseen riskianalyysiin.
Tuloksellisuustarkastuksia valmistuu 12–15 vuodessa. Tuloksellisuustarkastus tarkastaa valtion taloudenhoidon tarkoituksenmukaisuutta. Tämä on tuloksellisuustarkastuksessa tulkittu taloudenhoidon tuloksellisuudeksi. Tarkastus kohdistuu sellaiseen toimintaan, jolla on merkitystä valtiontaloudelle, kuten organisaatiorakenteisiin ja rahoitusjärjestelmiin, toiminnan ohjaukseen ja johtamiseen ja toiminnan vaikutuksiin ja tehokkuuteen. 
Finanssipolitiikan tarkastuksia valmistuu 1–2 vuodessa. Finanssipolitiikan tarkastus selvittää, onko valtion taloudellisesta asemasta sekä julkisen talouden kestävyydestä annettu oikea ja riittävä kuva. Tarkastus kohdistuu tällöin finanssipolitiikan päätöksenteon tietoperustan luotettavuuteen ja finanssipolitiikan hallintavälineiden toimivuuteen sekä tavoitteiden saavuttamiseen.
Tarkastusvirasto toteuttaa finanssipolitiikan valvontaa kansallisen FIPO-lain (869/2012) mukaisesti. Toiminto sijoittuu tarkastusvirastossa tuloksellisuustarkastuksen ja finanssipolitiikan tarkastuksen yksikköön. Valvontatehtävään kuuluu julkisen talouden suunnitelman laadinnan ja toteuttamisen valvonta, makroennusteiden luotettavuuden valvonta sekä vakaus- ja kasvusopimuksen noudattamisen valvonta.
Yksikön ylijohtaja on Marko Männikkö.

Hallintoyksikkö

Tarkastusviraston hallintoyksikön tehtävänä on hoitaa viraston yleis- ja henkilöstöhallintoa sekä ICT-palveluja. Tehtäviin kuuluvat muun muassa taloushallinto, HR-toiminnot, hankinta-asiat, kulunvalvonta, turvallisuus- ja työsuojeluasiat sekä asiakirjahallinto. 
Hallintoyksikössä valmistellaan yhteistyössä tarkastuksen toimintayksiköiden kanssa viraston toiminta- ja taloussuunnitelma ja talousarvioehdotus sekä toimintakertomus, annetaan oikeudellista neuvontaa sekä tuetaan ja avustetaan muita toimintayksiköitä niiden tehtävien hoitamisessa.
Yksikön hallintojohtaja on Mikko Koiranen.