Muumipappa

Elämäkerta

Ensimmäisessä Muumi-teoksessa Muumit ja suuri tuhotulva (Småtrollen och den stora översvämningen, 1945) valotetaan Muumipapan vaiheita Muumipapan urotöiden (Muminpappas bravader, 1950) kuvaaman ajan ja kirjan alun välillä. Muumimamman mukaan pappa oli rauhaton seikkailijasielu, joka ei pystynyt elämään yhdessä paikassa edes avioiduttuaan. Lopulta hän karkasi merille hattivattien kanssa. Kirjan lopussa pappa löydetään suuren puun ylimmiltä oksilta suuren tuhotulvan jäljiltä, ja Muumiperhe asettuu asumaan Muumilaaksoon.
Muumipapan vaiheikkaasta nuoruudesta annetaan yksityiskohtainen kuvaus kirjassa Muumipapan urotyöt. Siinä kerrotaan hänen olleen orpolapsi, joka kasvoi erään hemulin pitämässä orpokodissa, josta hän karkasi tarpeeksi kasvettuaan. Tove ja Lars Janssonin Muumipeikko-sarjakuvissa Muumipapan perhetausta on kuitenkin epämääräinen: eräässä jaksossa hän vierailee vanhassa orpokodissaan, mutta toisaalta hänellä on sarjan aikana myös sukulaisia kuten Jenni-täti.
Orpokodista karkaamisensa jälkeen Muumipappa tutustui keksijä Fredriksoniin ja tämän ystäviin Juksuun ja Hosuliin, joiden kanssa hän lähti suurelle purjehdukselle Fredriksonin Merenhuiske-laivalla. Kolmikko rantautui Itsevaltiaan maahan ja perusti ystävineen kahden meripeninkulman päähän, sydämenmuotoiselle saarelle siirtokunnan. Teos päättyy, kun Muumipappa pelastaa tulevan vaimonsa Muumimamman myrskyävältä mereltä. Muumipappa kohtaa tuolla saarella Pikku Myyn äidin Mymmelin.
Kirjassa Muumipappa ja meri (Pappan och havet, 1965) Muumipappa tuntee olevansa tarpeeton, sillä perhe ei esimerkiksi pyydä häntä apuun sammuttaessaan kuloa. Muumipappa päättää viedä perheensä kaukaiseen majakkaan, josta hän on rakentanut pienoismallia. Majakassa Muumipappa ei tunne olevansa enää tarpeeton, vaan rohkea päällikkö, joka suojelee perhettään. Koska majakasta ei löydy vartijaa, Muumipappa päättää myös ryhtyä itse majakanvartijaksi. Hän vaihtaa silinterihattunsa majakanvartijan hattuun. Pappa rakentaa aallonmurtajan ja seuraa päivien kulkua seinäalmanakasta. Kun majakanvartija lopulta löytyy, Muumipappa päättää kaikesta huolimatta viedä perheensä takaisin kotilaaksoon.

Luonne

Muumipapalla on väsymätön luonne, ja hänellä oli vaiheikas nuoruus. Nuoruusvuosiensa jälkeen hän on asettunut aloilleen ja ottanut paikkansa perheen vastuuntuntoisena isänä. Välillä Muumipappa keksii mitä erikoisimpia ideoita, mutta on silti loppujen lopuksi viisas, tunnollinen, rakastava ja rohkea perheen isä.

Muumipappa Muumilaakson tarinoissa

Animaatiosarjassa Muumilaakson tarinoita Muumipappa on väriltään vaaleanvioletti. Sarjassa hänet nähdään usein kirjoituspöytänsä ääressä kirjoittamassa muun muassa tarinoita, meriseikkailuja ja varsinkin omia muistelmiaan. Muumipappa on silloin tällöin huolissaan vanhenemisestaan ja yrittää jopa nuortua jaksossa Muumipapan toinen nuoruus. Yksi runsaista sarjassa ilmenevistä ristiriidoista on se, että jaksossa Koulu kutsuu paljastetaan Muumipapan käyneen nuoruudessaan koulua, vaikka Tove Janssonin teoksissa hänen kerrotaan viettäneen orpokodissa asumisen jälkeen lapsuus- ja nuoruusvuosiaan seikkailemalla aina siihen asti kunnes tapasi Muumimamman. Myös jaksossa Joulutarina ilmenee vastaavanlaisia ristiriitaisuuksia, sillä jaksossa mainitaan Muumipapan asumisesta lapsena Jenni-tätinsä luona.
Muumipappa esiintyy lähes kaikissa sarjan jaksoissa. Jaksot, joissa hän ei esiinny, ovat Keskitalven kokko, Niiskuneiti selvänäkijänä ja Aikakoneella renessanssiin. Jaksossa Talven vieraita hänet nähdään vain muutaman sekunnin ajan Muumimamman kanssa nukkumassa talviunta ja heistä nähdään vain päät.
Tv-sarjoissa ja elokuvissa Muumipappaa on tulkinnut niin komedianäyttelijä Matti Ruohola kuin vakavampien roolien suorittaja ja laulaja Tapani Perttu.