Ilotulitus

Ilotulitusten historia

Kiinassa tehtiin Han-dynastian aikaan sähikäisiä polttamalla bambua. Kuumentuessa ruo'on sisällä oleva ilma laajeni voimakkaasti halkaisten lopulta kuoren äänekkäästi pamahtaen. Metelin katsottiin karkoittavan pahoja henkiä sekä tuovan onnea.
Kunniaa ruudin keksimisestä ei varmuudella voitane antaa kenellekään. Ruudin keksijä saattoi olla 600-luvulla elänyt kiinalainen alkemisti Li Tian, joka etsiessään ikuisen elämän eliksiiriä tuli vahingossa sekoittaneeksi ruutia. Pian ruuti syrjäyttikin bambut juhlien ilotulituksissa. Marco Polon kerrotaan usein tuoneen ruudin Kiinasta 1270-luvulla, mutta maininta salpietaripohjaisesta, ääntä ja valoa palaessaan tuottavasta aineesta löytyy jo englantilaisen munkki Roger Baconin teoksesta Opus Majus, jonka hän kirjoitti vuonna 1267. Ruudin sotilaallisia käyttömahdollisuuksia alettiin tutkia Euroopassa hetimiten. 1400-luvulla ilotulitukset olivat jo tavallinen näky Euroopan taivaalla, kun yläluokka vietti juhliaan. 1830-luvulla pyrotekniikka otti seuraavat suuret harppaukset, kun italialaiset pyroteknikot alkoivat tuottaa erivärisinä palavia raketteja. Nykyään suurin osa maailman ilotulitteista valmistetaan Aasiassa. Siellä järjestetään vuosittain erittäin näyttäviä ilotulituksia. Myös katolisissa maissa, kuten Espanjassa on näyttäviä ilotulituksia.

Ilotulitukset Suomessa

Suomessa ilotulituksia järjestetään eniten uutenavuotena ja pelkästään uudenvuoden tulitteiden myynnin on arvioitu olevan noin 10 miljoonaa euron luokkaa. Suomen ja EU:n lainsäädäntö tekee eron kuluttajille ja ammattilaisille tarkoitettujen ilotulitteiden välillä. Ammattimaisia ilotulittajia ovat yritykset joilla on TUKES:in lupa järjestää ilotulitusnäytöksiä. Myös kuluttaja saa lain mukaan ampua kuluttajatuotteita käyttäen ilotulituksia mihin vuodenaikaan tahansa, mutta siihen tarvitaan pelastusviranomaisen kirjallinen lupa.  Lain mukaan ilotulitus on kuluttajille sallittua ilman erillislupaa uudenvuodenaaton iltakuudesta uudenvuodenpäivän aamukahteen saakka sekä pelastuslaitoksen erityispäätöksellä Venetsialaisissa klo 21.00–02.00 asti. Vuodesta 2009 lähtien kaikkien ilotulitteiden myynti, luovutus ja hallussapito on sallittua vain 18 vuotta täyttäneille.
Jotkin kaupungit ja yhteisöt järjestävät katsojille avoimen ilotulituksen keskeisellä paikalla. Muita ilotulituksia järjestetään esimerkiksi talviurheilulajien päätteeksi. Lahdessa Salpausselän kisojen lauantaipäivän huipennuksena toimivan joukkuemäkikisan yhteyteen on järjestetty perinteisesti myös ilotulitus. Ammattimaisia näytöksiä ammutaankin Suomessa tuhansia  vuodessa mm. häissä, merkkipäivinä, yritysjuhlissa, kauppakeskusten avajaisissa, joulunkauden avajaisissa, uutenavuotena jne.

Ilotulitteet

Ilotulitteet sytytetään yleensä tulilangalla, ja ilotulitteen tarkoituksena on saada aikaan liikettä, pamahduksia ja valoefektejä. Maailman ilotulitteista valmistetaan 70 prosenttia Kiinassa. Suomessa oli vuonna 2006 markkinoilla 1 200 erilaista ilotulitemerkkiä ja -tyyppiä.
Ilotulitteiden tuottamat värit muodostuvat eksotermisistä kemiallisista reaktioista. Eri värit edellyttävät eri aineiden käyttöä:

Ilotulitteet muualla

Euroopan unioni on kieltänyt yli kuuden tuuman paksuisten rakettien myynnin. 
Kiinassa tuotetaan 80–95 % maailman ilotulitteista. Myös Suomen ilotulitteista valtaosa on Kiinasta. Kiinan ilotulitetehtailla on ollut myös lapsityöntekijöitä ainakin vuonna 2009.