google/wiki40b huggingface dataset:
Persaios

Persaios (m.kreik. Περσαῖος) (306–243 eaa.) oli antiikin kreikkalainen stoalainen filosofi. Hän oli Demetrioksen poika ja kotoisin Kitionista.

Elämä

Persaios oli Zenon Kitionilaisen ystävä ja oppilas ja asui tämän kanssa samassa talossa. Myöhempien lähteiden mukaan hän olisi ollut Zenonin palvelijoita, jonka kuningas Antigonos II oli lähettänyt tämän luokse auttamaan kirjoitustyössä. Kertomuksen lähteenä vaikuttaa kuitenkin olevan Bionin Persaioksesta tekemä sarkastinen huomautus – nähtyään Persaioksen patsaan, jossa luki ”Persaios, Zenonin oppilas” (Persaion Zenonos kitiea), hän hymähti, että siinä olisi tullut lukea ”Persaios, Zenonin palvelija” (Persaion Zenonos oikitiea).
Tiedetään, että Antigonos II kutsui Zenonin hoviinsa Pellaan noin vuonna 276 eaa. Zenon kieltäytyi ikänsä vuoksi ja lähetti sen sijaan oppilaansa Persaioksen ja Filonides Thebesläisen. Persaioksesta tuli merkittävä henkilö Makedonian hovissa. Sen jälkeen kun Antigonos valtasi Korintin noin vuonna 244 eaa., Persaios nimettiin kaupungin arkontiksi. Hän kuoli vuonna 243 eaa. puolustaessaan kaupunkia Aratos Sikyonilaisen hyökkäystä vastaan.
Oiva Hurme

Oiva Ensio Hurme (1912–1974) oli suomalainen taiteilija, graafikko ja mainospiirtäjä. Hän kehitti mainosilmaisua ja piirsi myyntijulisteita Elannon uraauurtavalla mainososastolla, teki taidetta ja kuvitti lehtiä.

Ura

Nuorena Oiva Hurme työskenteli varastomiehenä Helsingissä. Ensimmäiset akvarellinsa ja piirroksensa hän teki 1920-luvun lopulla. 1930-luvun lopulla hän opiskeli Ateneumin vapaassa taidekoulussa. Sota-aikana rannikkotykistön korpraali Oiva Hurme piirsi muun muassa tykkien suuntimataulukoita sekä Porkkalan puolustussuunnitelmaan liittyviä salaisia peitepiirroksia.
Elannon ja Kulutusosuuskuntien Keskusliiton mainososastoilla Hurme työskenteli 1930–1950-luvulla. Tämän jälkeen hän oli OTK:n osuuskauppojen jäsenlehden Kuluttajain Lehden (myöh. Me) kuvittaja, taiteilija ja taittaja. Helsingissä lehti ilmestyi Elanto-lehtenä, muualla Suomessa Me-lehtenä.
Mainos oli 1930-luvun keksintö ja Elannon mainososasto alan uranuurtaja alusta lähtien. Elannon mainospäällikkönä toimi Ola Fogelberg, jota pidetään mainosalan isänä ja myös yhtenä suomalaisen sarjakuvan tärkeimmistä pioneereista. Oiva Hurme oli Fogelbergin kasvatti, mainosalan "vanha parta" jo 1940-luvulla.
Mainosjulisteiden ja kuvituksien parissa tehtiin paljon painotekniikkakokeiluja, ja niinpä Elanto ja KK olivat ensimmäisinä kokeilemassa mm. silkkipainotekniikkaa. Oiva Hurmeen joulujuliste vuodelta 1948 on ensimmäinen Elannon silkkipainon säilynyt työ. Julisteessa joulupukki viisine väreineen ja lakkahäivytyksineen toivottaa "Hyvää Joulua". 1950-lukua kutsutaan julisteen kulta-ajaksi Suomessa, ja Elanto ja KK olivat tiiviisti mukana kehityksen kärjessä. Senaikaisissa töissä hehkuivat värit ja taito.
Oiva Hurme teki myös veistoksia, vuonna 1967 muun muassa 1918 Hyvinkään taistelussa kaatuneiden punaisten muistomerkin Hyvinkään Surujenpuistoon. Tuotantoon kuuluu myös puuveistoksia (hän osallistui Elannon taidenäyttelyyn 1945). Hän teki myös tilaustöinä muotokuvia erityisesti osuuskauppojen johtohenkilöistä (muun muassa M. A. Nummisen isästä).
Lisätöinä Hurme suunnitteli ja kuvitti kirjojen kansia, urheiluseurojen merkkejä, Helsingin kaupungin ulkoiluviraston esitteitä, lavastuksia Elannon Näyttämön esityksiin sekä Nuorten Joululukemisto -lehteä.
Oiva Hurme oli myös mukana Työväen Urheiluliiton järjestötoiminnassa ja toimi liiton nuortenlehti Kivan taittajana. Nimimerkillä Oikku hän piirsi Kivaan kansikuvien lisäksi myös sarjakuvaa. Oikku osasi rytmittää kerronnan hyvin ja viimeinen ruutu oli aina ns. iskuruutu, johon vitsi tai yllätys huipentui. Piirrostyyli oli omintakeista ja selkeää. Oikku edusti mykkäsarjakuvaa, jossa ei yleensä puhuta vaan annetaan kuvien kuljettaa. Joskus harvoin niissä oli jokunen tehosteääni tai puhekupla.
Connah’s Quayn rautatieasema

Historia

Asema avattiin 1. syyskuuta 1870. Siellä oli kaksi laituria, joiden välillä kulki kävelysilta. Länteen menevien junien laiturilla oli kaksikerroksinen tiilinen asemarakennus, jossa oli lipunmyyntitoimisto, odotushuone ja henkilökunnan asumuksia. Toisella laiturilla oli puinen katos. Connah’s Quayssä pysähtyivät enimmäkseen paikallisjunat, mutta aseman pitkille laitureille mahtuivat tarvittaessa myös pidemmät pikajunat.
Connah’s Quayn asemaa ehdotettiin vuoden 1963 Beechingin leikkausten ensimmäisessä raportissa suljettavaksi. Tavaraliikenne asemalla oli loppunut jo 1. marraskuuta 1952, ja henkilöliikenne lakkautettiin 14. helmikuuta 1966.

Nykytila

Kaikki jäänteet asemarakennuksista ja laitureista on purettu, ja niiden tilalla on uudisrakennuksia.
Trumpettiahvenet

Taksonomia

Trumpettiahveniin kuuluu lähteestä riippuen 3–5 sukua ja 9–12 lajia. Trumpettiahvenet ovat läheistä sukua naamioahvenille (Cheilodactylidae) ja molekyylifylogeneettisten ja morfologisten tutkimusten perusteella osa naamioahveniin luokitelluista lajeista saattaa kuulua trumpettiahvenien heimoon. Esimerkiksi eräät tutkijat sijoittavat trumpettiahveniin suvut Acantholatris ja Nemadactylus, jotka usein luokitellaan naamioahveniin.

Anatomia

Ruumiinmuodoltaan trumpettiahvenet ovat pitkänomaisia kaloja. Kaloilla on pitkä ja hyvin piikikäs selkäevä ja selkäevän keskellä on syvä lovi, joka jakaa selkäevän piikikkääseen ja pehmytruotoiseen osaan. Pyrstöevä on lajeilla haarautunut ja vatsa- ja rintaevät ovat pienehköt. Trumpettiahventen suu on melko pienikokoinen ja hampaat ovat pienet ja terävät.
Yrjö Jylhä

Ura

Yrjö Jylhä syntyi yksitoistalapsisen perheen kahdeksantena lapsena. Hänen isänsä oli kauppias Kaarle Juho Jylhä (k. 1928) ja äitinsä Ida Maria (o.s. Kovettu, k. 1917). Tukholman olympialaisten aikaan 9-vuotias Jylhä innostui urheilusta ja harrasti nyrkkeilyä, juoksua, kuulantyöntöä, kiekon- ja keihäänheittoa. Jylhä saavutti lyseoaikanaan 1920-luvulla Tampereen koulujen välisen keihäänheittomestaruuden. Koululaisena Jylhä oli vilkas mutta herkkä, ja hän toimi aktiivisesti koululaisseuran puheenjohtajana. Jylhä pääsi ylioppilaaksi 1922 Tampereen klassillisesta lyseosta, ja asevelvollisuutensa hän suoritti Porin rykmentissä. Hän opiskeli ensin Turussa mutta siirtyi vuoden kuluttua Helsingin yliopistoon. Jylhä ei suorittanut tutkintoja.
Yrjö Jylhä aloitti kirjallisen uransa oppikoulun seitsemännellä luokalla kirjoittamalla Nuoreen Voimaan runoja nimimerkillä Y. Myöhemmin 1920-luvulla hän kirjoitti Tulenkantajien ryhmässä, ja hänen ensimmäiset runonsa ilmestyivät Tulenkantajien yhteiskokoelmissa Nuoret runoilijat 1924 ja Hurmioituneet kasvot 1925. Jylhän ensimmäinen itsenäinen runoteos Ruoskanjäljet ilmestyi 1926, ja kaikkiaan hän julkaisi kuusi runokokoelmaa. Jylhän lyriikalle ovat tyypillisiä rytmin ja loppusointujen taitava käyttö sekä etenkin varhaisissa kokoelmissa aiheiden jylhyys, synkkyys ja elämänpessimismi.
Yrjö Jylhä oli naimisissa näyttelijäksi pyrkivän Kirsti Svenssonin kanssa. Suhde oli myrskyisä ja samalla Jylhää kuluttava, sillä hänen täytyi kokonaan kustantaa vaimonsa elämä. Kirsti Svensson kuoli vuonna 1943.
Jylhä palveli talvisodassa komppanianpäällikkönä JR 30:ssa Taipaleen rintamalohkolla. Välirauhan aikana hän julkaisi tunnetuimman runokokoelmansa Kiirastuli (1941).
Runoilijanuransa ohella Jylhä työskenteli suomentajana. Hän on kääntänyt suomeksi maailmankirjallisuuden klassikoita, kuten William Shakespearen tärkeimmät näytelmät, John Miltonin runoeepoksen Kadotettu paratiisi, Ranskan kansalliseepoksen Rolandin laulu, La Fontainen eläintarinoita sekä valikoimia maailmanrunoutta. Myös esimerkiksi Viktor Rydbergin jouluruno ”Kotitonttu” on Jylhän suomentama.
Jylhä teki itsemurhan vuonna 1956.
Kaitajärvi (Kuhmoinen, Pihlajakoski)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,7 hehtaaria, se on 950 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähi-alueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,1 metriä mpy.
Jelena Lihovtseva

Ura

27. syyskuuta 2004 Lihovtseva saavutti uransa korkeimman listasijoituksen nelinpelissä, kolmas. Kaksinpelissä hänen korkein sijoituksensa on 15, jonka hän saavutti 25. lokakuuta 1999.
11. tammikuuta 1998 Lihovtseva otti uransa ensimmäisen nelinpelin voiton Australiassa japanilaisen Ai Sugiyaman parina.
Grand Slam-turnauksissa hän on päässyt nelinpelin loppuotteluun neljästi, (Zimbabwelaisen Cara Blackin kanssa 2000 Yhdysvalloissa sekä venäläisen Svetlana Kuznetsovan parina Australiassa, Ranskassa ja Yhdysvalloissa 2004) mutta ei ole voittanut vielä yhtäkään. Sekanelinpelissä hän on ollut viidesti loppuottelussa, joista voittajana Wimbledonissa 2002 sekä Australiassa 2007. Lihovtseva hävisi loppuottelun Ranskassa 2003, Australiassa sekä Ranskassa 2006. Näissä sekanelinpeliotteluissa hänen parinaan ovat toimineet Mahesh Bhupathi ja Daniel Nestor.
Lihovtseva lopetti uransa vuonna 2008.

Yksityiselämä

21. syyskuuta 1999 Lihovtseva meni naimisiin Michael Baranovin kanssa Las Vegasissa.
S/S Argo

S/S Argo oli suomalainen Gustaf Eriksonin omistama höyrylaiva jonka neuvostoliittolainen sukellusvene SC 317 torpedoi Bogskärin lähistöllä jatkosodan aikana 16. kesäkuuta 1942. Laivan 23 hengen miehistöstä sai surmansa yhdeksän, heidän joukossaan oli Gustaf Eriksonin poika, laivan toinen perämies Gustaf-Adolf Erikson. Ruotsalainen höyrylaiva S/S Ulla pelasti 14 miehistön jäsentä. SC 317 joutui myös Suomen laivaston upottamaksi.
S/S Argo oli rakennettu 1898 Robert Napier and Sonsin telakalla Glasgowssa. Laivan vetoisuus oli 4 320 kuollutpainotonnia, pituus 98,49 metriä, leveys 13,47 metriä ja syväys 6,10 metriä. Höyrykoneen teho oli 1 340 hevosvoimaa. Laiva oli vuoteen 1912 glasgowlaisen Glasgow Shipowners Co Ltd varustamon omistuksella nimellä Camperdown. Tämän jälkeen se oli ruotsalaisvarustamojen omistuksessa vuoteen 1937 saakka jolloin Gustaf Eriksonin Rederi Ab Ponape-varustamo osti sen. Argo nimen laiva sai vuonna 1924.
The Cookbook

Taustaa

Albumilta julkaistiin yhteensä kolme singleä, joista ensimmäinen "Lose Control" julkaistiin 27. toukokuuta 2005. Se sijoittui sijalle kolme Billboard Hot 100 -listalla. Toinen single "Teary Eyed" julkaistiin 8. elokuuta 2005. Se menestyi paljon heikommin, kuin edeltäjänsä eikä se saavuttanut listasijoja. Kolmas single "We Run This" julkaistiin 21. helmikuuta 2006 ja se sijoittui 48. sijalle Billboard Hot 100 -listalla.
Albumi sijoittui Billboard 200 -listan 2. sijalle. Se on myös myynyt kultaa Yhdysvalloissa ylitettyään 645,000 kappaleen myynnin. Albumi oli myös ehdolla Grammygaalassa parhaana rap-albumina.
Urria (erikoiskoe)

Urria on perinteinen Suomen rallissa ajettava erikoiskoe. Sen tavanomainen reitti lähtee Huttulan risteyksestä valtatieltä 23 päättyen lähelle Urrian kylää Petäjävedelle.

Hyppyri

Pikataipaleen tunnetuin katselupaikka on hyppy noin kuuden kilometrin kohdalla. Se on todennäköisesti yksi isoimpia pomppuja Suomen sorateillä, ja ainoa erityishuomiolla nuoteissa merkittävä paikka Neste Rallyssa. Hyppyriä on jouduttu tasoittamaan vajaalla metrillä, sillä linja-autot juuttuivat ylityksessä pohjastaan kiinni aikanaan. Vuonna 2010 Mikko Hirvosen matka päättyi ulosajoon lempipaikassaan johtopaikalta.
Cruijff-käännös

Cruijff-käännös on hollantilaisen 1970-luvun jalkapalloilijan Johan Cruijffin mukaan nimetty yksi jalkapallomaailman kuuluisimmista harhautuksista.

Harhautus

Harhautuksessa Cruijff oli ensin potkaisevinaan palloa, mutta sen sijaan astuikin pallon yli ja siirsi pallon taaksepäin. Sitten Cruijff kääntyi 180 astetta ympäri ja jatkoi matkaansa puolustajan ohi.
Kuponki

Kuponki (myös tarjouskuponki, etukuponki tai etuseteli) on dokumentti, jota käytetään markkinoinnissa lähinnä vähittäiskaupoissa. Kupongilla saa alennusta tuotteen ostohinnasta tai ostohyvitystä. Kuponkeja jaetaan kuluttajille muun muassa postin, ilmaisjakelulehtien, sanomalehtien ja verkon välityksellä.
Verkkokaupoissa käytetään paperikuponkien sijaan kuponkikoodeja. Ne ovat tavallisesti lyhyehköjä merkkijonoja, joilla saa kuponkia vastaavan alennuksen. Kuponkia tai alennuskoodia ei voi vaihtaa rahaksi.

Historia

Alun perin tuotteiden valmistajat loivat kupongit edistääkseen omien tuotteidensa myyntiä vähittäiskaupassa: Tiettyjä tuotekategorioita saattaa olla vähittäiskaupassa kymmeniä hyllymetrejä, joten etukupongin avulla asiakas ohjattiin valitsemaan oma tuote muiden tuotteiden joukosta. Käytännössä kupongilla valmistaja loi siis alennuksen omiin tuotteisiinsa, joka ohjasi kuluttajan valintaa.

Tarjouskuponki

Tarjouskuponki on fyysinen kuponki, jonka avulla kuluttaja voi säästää ostoksensa loppusummasta. Tarjouskuponki annetaan yleensä ostotapahtuman yhteydessä, jolloin asiakas saa kupongin oikeuttaman alennuksen. Kuponki oikeuttaa yleensä joko prosenttimääräiseen tai kiinteään alennukseen.

Kuponkikoodi

Kuponkikoodeista käytetään yleisesti myös nimitystä alennuskoodi. Alennuskoodeja käyttävät sekä suomalaiset että ulkomaiset nettikauppat. Suomessa alennuskoodien käyttö ei ole vielä kovinkaan yleistä, mutta muualla Euroopassa sekä Yhdysvalloissa alennuskoodeja käytetään huomattavasti useammin.
Eniten alennuskoodeja käytetään Yhdysvalloissa, jossa 10-20 % kaikista nettiostoksista tehdään hyödyntäen alennuskoodeja. Alennuskoodeja jaetaan yleensä yritysten normaalin mainosmateriaalin mukana, mutta myös erilaiset alennuskoodisivustot keräävät koodeja sivustoilleen.

Fyysiset kupongit

Tyypillinen tapa jakaa kuponkeja on toimittaa ne tavanomaisen postin mukana jaettavina kuponkilehtisinä. Kuponkeja voidaan jakaa asiakkaille myös vähittäismyymälässä esimerkiksi ostotapahtuman yhteydessä. Yritys voi myös liittää kuponkeja asiakkaan tekemien tilausten postituksiin tai jakaa kuponkeja esimerkiksi oman kanta-asiakaslehtensä välissä.

Sähköiset kupongit

Sähköiset kuponkikoodit toimitetaan kuluttajille usein yritysten uutiskirjeiden mukana. Koodeja voidaan jakaa myös esimerkiksi sosiaalisessa mediassa sekä yrityksen mobiilisovelluksissa.
Alennuskoodeja voivat jakaa myös blogaajat sekä vlogaajat, jotka saavat koodeja käyttöönsä tehdessään yhteistyötä yritysten kanssa.
Sähköisiä kuponkikoodeja jakavat myös erilaiset alennuskoodisivustot. Alennuskoodisivustot keräävät tyypillisesti usean verkkokaupan alennuskoodit omalle sivustolleen, josta kuluttajat voivat ottaa ne käyttöön tehdessään ostoksia verkkokaupoissa.
ASIC

ASIC (engl. Application Specific Integrated Circuit) tarkoittaa mikropiiriä, joka on suunniteltu johonkin tiettyyn käyttötarkoitukseen.  Termin tavanomaisin suomenkielinen vastine lienee sovelluskohtainen mikropiiri.

Tyypit

Kuten mikropiirit yleensäkin, sovelluskohtaiset mikropiirit voivat olla joko analogisia, digitaalisia tai yhdistelmäpiirejä jotka sisältävät sekä analogisia että digitaalisia osia. Tyypillisiä analogisia osia ovat esimerkiksi vahvistimet, analogiset suotimet, oskillaattorit ja erilaiset radiotekniset piirit. Digitaalisia osia ovat taas erilaiset digitaalipiirit, yksinkertaisimmillaan yksittäiset logiikkaportit, mutta jopa kokonaisia suoritinytimiä voidaan integroida monimutkaisimpiin piireihin, joita kutsutaan järjestelmäpiireiksi (SoC, System-on-a-chip).

Käyttö

Sovelluskohtaisia mikropiirejä käytetään runsaasti elektronisissa laitteissa kuten kelloissa, matkapuhelimissa, sykemittareissa, mikroaaltouuneissa, mp3-soittimissa, televisioissa jne. - sekä myös tietokoneiden laiteohjaimissa. Sulautetuissa järjestelmissä sama toiminto voidaan usein toteuttaa vaihtoehtoisesti joko sovelluskohtaisella mikropiirillä, ohjelmoitavalla mikropiirillä kuten FPGA:lla, tai ohjelmallisesti mikroprosessorin avulla, riippuen suorituskykyvaatimuksista ja tuotteen valmistusmääristä. ASIC-piirien suunnittelu on tyypillisesti erittäin kallista ja hidasta, mutta kappalehinta suurissa erissä pieni. Tämän takia ASIC-piirejä käytetään tyypillisesti laitteissa, joita valmistetaan suuria määriä. ASIC-piirejä käytetään myös jos halutaan säästää piirilevyn pinta-alaa tai minimoida tehonkulutus. Joihinkin erittäin suorituskykykriittisiin tehtäviin ASIC-piiri saattaa olla myös ainoa realistinen vaihtoehto. Tuotteen kopiointia voidaan myös vaikeuttaa käyttämällä ASIC-piirejä.
Samuel Gyldenstolpe

Samuel Gyldenstolpe eli Samuel Michaelis, nobilis (24. lokakuuta 1649 Turku – 9. huhtikuuta 1692 Turku) oli suomalainen Turun akatemian käytännöllisen filosofian professori.
Gyldenstolpen vanhemmat olivat Turun hovioikeuden asessori, professori Mikael Wexionius, aateloituna 1650 Gyldenstolpe (1609–1670) ja Susanna Crucimontanus. Hän pääsi ylioppilaaksi Turussa 1660 tai 1661 ja opiskeli Turun akatemiassa. Hän teki ulkomaanmatkan 1676
Gyldenstolpe oli Tukholman ja Södermanlandin maakunnan inspehtorina nähtävästi vuonna 1671 ja Södermanlandin ja Närken maakuntien inspehtorina 1679. Hänestä tuli Turun akatemian kirjastonhoitaja 1668 ja käytännöllisen filosofian (valtiotieteen ja historian) professori 1671. Gyldenstolpe pidätettiin virantoimituksesta salavuoteuden takia mutta hän pääsi palaamaan virkaansa 1680. Viimeksi Gyldenstolpe toimi Ylä-Satakunnan kihlakunnan tuomiokunnan tuomarina 1681–1691.
Argentavis

Koko ja ulkonäkö

Argentaviksen siipiväli oli 5,7–8,3 metriä ja painoa sillä oli noin 70 kilogrammaa. Ruumis oli 1,5-metrinen. Lajin väritystä ja höyhenpukua on mahdoton tietää, mutta sen pää on saattanut olla kalju sen lähimpien nykyään elävien sukulaisten, kondorien tapaan. Sillä oli ehkä myös kaulus suojaamassa kylmiltä tuulilta. Kynnet olivat vahvat ja linnulla oli vahva koukkunokka, mikä viittaa petolintuun eikä pelkästään raadonsyöjään. Kaula oli kuitenkin pitkä kuin korppikotkalla.

Elintavat

Argentaviksen elinalue oli sen elinaikana nykyistä paljon rehevämpää ruohotasankoa. Siellä sille riitti saaliseläimiä, kuten hevosensukuisia Diadiaphoruksia. Reviiri lienee ollut laaja linnun suuren koon vuoksi. Painonsa takia linnulla saattoi olla vaikeuksia päästä ilmaan. Todennäköisesti sen täytyi joko heittäytyä kallionkielekkeeltä siivilleen vauhtiaskelten jälkeen, tai sitten juosta kymmeniä metrejä loivaa rinnettä alaspäin, ennen kuin se pystyi irtoamaan maanpinnasta. Nykylinnuista esimerkiksi albatrossit käyttäytyvät samaan tapaan. Argentaviksen lihasvoima ei riittänyt varsinaiseen lentämiseen, mutta se pystyi liitelemään Andeilta Argentiinaan jatkuvasti puhaltavien tuulten ja termiikkien ansiosta jopa 300 kilometriä yhteen menoon. Liidellessään se pystyi etsimään suurilla silmillään  saalista ja raatoja. Saaliin havaittuaan se on voinut rauhassa laskeutua alas ja syöksyä saaliin kimppuun nopealla vauhdilla. Se on voinut katkaista isonkin saaliin selän. Laji lienee hävinnyt, kun sen elinalue kuivui ja saaliseläimet hävisivät.

Löydöt

Argentaviksen fossiileja on löydetty vain Argentiinan pohjoisosista, Patagonian tasangoilta. Sen lähisukulaisten jäännöksiä on löydetty ympäri Pohjois- ja Etelä-Amerikkaa.
Martti Järvinen

Martti Järvinen (12. joulukuuta 1938 Tampere – 1. syyskuuta 2014) oli suomalainen näyttelijä.
Nokian kartano

Nokian kartano sijaitsee Nokian keskustan tuntumassa Nokianvirran eteläpuolella. Kartano oli aikoinaan Ylä-Satakunnan alueen keskus. Nokian kantatilana ollut rälssisäteri oli muodostettu Iso- ja Pikku-Nokian rälssitiloista. Kartanon nimi juontuu Nokianvirran rantamilla eläneistä soopeleista eli nokinäädistä. Alun perin Nokia-nimellä viitattiin kyseiseen kartanoon.
Perimätiedon mukaan kartanon isäntänä oli 1200-luvun lopulla pirkkalaispäällikkö Matti Kurki, joka oli saanut sen kunnostautumisestaan lappalaisten kukistamiseksi. 1400-luvun alussa kartanoa isännöi Turun piispa. Varhaisin asiakirjamaininta Nokian kartanosta on vuodelta 1505, jolloin Maskun kihlakunnan tuomari Didrik Hannunpoika myi sen veljelleen Jeppe Volmarinpojalle. Kartano sai säterivapauden vuonna 1571.
Kartanon alueella sijaitsi aikoinaan ns. Nokian kartanokappeli, joka rakennettiin ilmeisesti 1500-luvun alkupuolella. Nykyään siitä on jäljellä kivinen perustus sekä Nokiankivenä tunnettu keskiaikainen hautakivi, jossa on kaiverruksia. Nokia-yhtiö osti kartanon 1860-luvulla, jolloin vuori-insinööri Fredrik Idestam perusti puuhiomon Nokianvirran kosken äärelle. Paikalle alkoi kasvaa teollisuusyhdyskunta. Idestamin rakennuttama huvilatyyppinen kartanon päärakennus purettiin vuonna 1960 ja sen sijaintipaikalle kohosi kurssikeskus 1962.
HMS Nynäshamn (T132)

Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta 2003.
Svenska Basketligan

Historia

Ruotsin koripalloliitto Svenska Basketbollförbundet päätti ylimääräisessä vuosikokouksessa 1990 käynnistää uuden pääsarjan, Basketligan, kaudesta 1992–1993. Basketligan korvaisi aikaisemman pääsarjan, Elitserienin. Samana vuonna urheilun kattojärjestö Riksidrottsförbundet hyväksyi sarjamuutoksen. Kaudella 1992–1993 Basketligan korvasi Elitserienin. Sarjan nimi oli Basketligan vielä kaudella 2005–2006, mutta lokakuussa 2006 sveitsiläinen investointiyhtiö Obol Investment kirjoitti sopimuksen liiton (SBBF) kanssa ja sarjan nimeksi tuli Obol Basketball League. Sveriges Radion P1-kanavan ohjelma Kaliber esitti 3. joulukuuta 2006 ohjelman jossa tutkittiin yhtiön taustaa. Ohjelman seurauksena liitto päätti tammikuussa 2007 vaihtaa sarjan nimeä. Loppukauden sarjasta käytettiin nimeä Ligan. Kaudesta 2007–2008 lähtien sarjan nimi on ollut Svenska Basketligan.
Santa Cruzin maakunta (Argentiina)

Santa Cruzin maakunta (esp. Provincia de Santa Cruz) on Argentiinan eteläosassa sijaitseva maakunta. Se on pinta-alaltaan Argentiinan toiseksi suurin maakunta Buenos Airesin maakunnan jälkeen (243 943 km²) ja sen asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä 272 524. Maakunnan pääkaupunki on noin 87 200 asukkaan Río Gallegos (2010).
Kavio

Kavio (lat. ungula) on kavioeläinten varpaan kärkeä tupen tavoin ympäröivä paksuseinäinen sarveiskynsi. Hevosen kavio on kovaa ja kimmoisaa sarveisainetta. Kavion näkyvää, tunnotonta ulkokuorta sanotaan sarveiskavioksi. Se suojelee alla olevaa martokaviota samaan tapaan kuin kenkä ihmisen jalkaa. Martokavio kasvattaa sarveisanturaa. Kavion pohja eli sarveisantura on n. 2 cm paksu. Kavion takaosan alla on kimmoisa ja kumimainen säde.
Raskaiden kuormien vetäminen, ratsastajan paino, esteiden hyppääminen ja nopea laukka rasittavat kavioita, koska kaviot joutuvat vastaanottamaan suurimmat tärähdykset hevosen liikkuessa. Kovin rasitus kohdistuu kavioon silloin, kun hevonen tukeutuu hypystä alas yhden etujalan varaan.

Kavioiden vaivoja

Kaviokuume on vaikea kaviosairaus, joka johtuu hevosen aineenvaihduntahäiriöstä. Kaviot ovat kuumat ja etujalat voivat olla työnnetty kauas eteen, koska hevonen yrittää siirtää painoa mahdollisimman paljon takajaloille. Kaviokuumetta esiintyy yleensä vain etujaloissa. Sairaus johtuu yleisimmin ruokintavirheestä. Joissakin tapauksissa sairaus voi aiheutua myös kovalla alustalla ratsastamisesta tai jopa kengitysvirheestä. Hoito pitää aloittaa heti oireiden ilmettyä.
Sädemätä johtuu useimmiten huonosta hygieniasta, mutta myös huonosta kavionhoidosta ja sädeuurrosten ahtaudesta. Säde haisee pahalle, se on pehmeä ja se voi muuttua tummaksi. Pitkälle edennyt sädemätä voi aiheuttaa ontumista ja se on vaikea parantaa.
Kartasto

Kartasto eli atlas on usean toisiinsa liittyvän kartan kokoelma. Kartat ovat liitettynä toisiinsa kirjan tai multimediaformaatin muodossa. Maantieteellisten tietojen ja valtioiden rajojen lisäksi kartasto voi sisältää myös tarkempaa tietoa kartoitetusta alueesta, kuten kuvia nähtävyyksistä ja tietoa alueen historiasta.