Diaspora (ohjelmisto)

Historia

Diaspora sai alkunsa keväällä 2010, kun New Yorkin yliopiston Courant-instituutissa tietotekniikkaa opiskelleet Daniel Grippi, Maxwell Salzberg, Raphael Sofaer ja Ilya Zhitomirskiy osallistuivat oikeustieteen professori Eben Moglenin sosiaalista mediaa ja yksityisyyttä käsittelevälle luennolle ja päättivät sen innoittamina alkaa kehittää avoimen lähdekoodin yhteisöpalveluohjelmistoa, jonka lähtökohtana olisi taata käyttäjien yksityisyys. Huhtikuussa he alkoivat kerätä projektia varten lahjoituksia Kickstarter-sivuston kautta. Heidän tarkoituksenaan oli saada kokoon 10 000 dollaria, mutta lahjoituksia kertyi lopulta 200 000 dollarin edestä.
Ensimmäinen, kehittäjille suunnattu versio Diasporan lähdekoodista julkistettiin syyskuussa 2010, ja siitä löydettiin aluksi useita tietoturva-aukkoja. Niiden korjaamisen jälkeen käynnistettiin alfa-vaihe, jossa palveluun joindiaspora.com-palvelimelle alettiin lähettää kutsuja, ensisijaisesti niille henkilöille, jotka olivat lahjoittaneet rahaa Kickstarterin kautta, ja myöhemmin muille.
Marraskuussa 2011 yksi Diasporan kehittäjistä, Ilja Žitomirski, kuoli 22-vuotiaana.

Teknologia

Diasporassa käyttäjien tietoja ei ole keskitetty yhdelle palvelimelle, vaan verkosto koostuu useista eri tahojen ylläpitämistä palvelimista, joiden välillä käyttäjien data liikkuu. Palvelimia kutsutaan nimellä ”pod” (suom. palko). Liikenne palvelimien välillä on salattu.
Diasporaan voi liittyä joko rekisteröitymällä jonkun muun tahon ylläpitämälle palvelimelle tai perustamalla oman palvelimen. Kehitystiimin ylläpitämälle joindiaspora.com-palvelimelle liittymiseen vaaditaan tällä hetkellä kutsu, mutta monille muille palvelimille voi liittyä ilman kutsua. Oman palvelimen perustaminen vaatii teknistä osaamista.
Diaspora on ohjelmoitu Ruby-ohjelmointikielellä käyttäen Ruby on Rails -ohjelmistokehystä. Diaspora on avointa lähdekoodia. Se on lisensoitu AGPLv3-lisenssillä, ja osia siitä on lisensoitu myös MIT-lisenssillä.

Ominaisuudet

Diaspora-viesteissä voi olla tekstiä, kuvia tai videoita. Viestejä voi kommentoida, niistä voi tykätä tai ne voi jakaa uudelleen. Viestejä voi muotoilla yksinkertaisella merkintäkielellä.
Viestit voivat olla julkisia tai näkyvyydeltään rajoitettuja. Rajoitetut viestit näkyvät vain käyttäjän ystäville. Ystävät voi jakaa eri ryhmiin, niin sanottuihin ”näkymiin” (aspects). Oletuksena käyttäjällä neljä näkymää, ”Perhe”, ”Kaverit”, ”Työ” ja ”Tuttavat”, mutta näkymiä voi itse luoda uusia. Ystävät eivät näe, minkä nimiseen näkymään he kuuluvat. Ystävilleen voi lähettää myös yksityisviestejä.
Toisen käyttäjän voi mainita viestissä kirjoittamalla @-symbolin ja hänen nimensä. Tällöin hän saa ilmoituksen maininnasta. Lisäksi viestinsä voi merkitä hashtageilla. Hashtag koostuu sanasta ja sen edessä olevasta #-symbolista (esim. #wikipedia). Tietyillä hashtageilla merkittyjä viestejä voi etsiä hakukentässä ja niitä voi alkaa seurata.
Diasporan voi yhdistää Facebookiin, Twitteriin ja Tumblriin. Tällöin Diaspora-viestinsä voi halutessaan lähettää myös näihin palveluihin. Ihmisiä voi myös kutsua liitymään Diasporaan joko Facebookin kautta tai sähköpostilla. Diasporan ensimmäinen sovellus, Cubbi.es, on työkalu, jonka avulla voi kerätä kuvia internetissä.
Toisin kuin esimerkiksi Facebookissa tai Google+:ssa, Diasporassa pseudonyymien käyttäminen on sallittua.