Elina Lepomäki

Tausta

Lepomäki vietti ensimmäiset vuotensa Helsingin Oulunkylässä, jossa hän isoveljensä kanssa kävi amerikkalaista lastentarhaa, kunnes siirtyi Oulunkylän ala-asteelle. Vuoden 1990 lopulla perhe muutti Saksan Bonniin, jossa Lepomäki kävi saksalaisia kouluja. Perhe muutti takaisin Suomeen vuonna 1995, ja Lepomäki jatkoi opiskelua Helsingin Saksalaisessa koulussa. Hän suoritti vuonna 2000 Reifeprüfung-ylioppilastutkinnon ja aloitti saman vuoden syksyllä opiskelut Teknillisessä korkeakoulussa informaatioverkostojen koulutusohjelmassa. Myöhemmin hän vaihtoi aineensa tietotekniikkaan ja aloitti vuonna 2001 opinnot myös Helsingin kauppakorkeakoulussa. Lepomäki valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta pääaineenaan tietoturvallisuustekniikka vuonna 2004 ja kauppatieteiden maisteriksi Helsingin kauppakorkeakoulusta pääaineenaan rahoituksen kansantaloustiede vuonna 2005.
Hän työskenteli opiskeluaikana Martti Tiurin osa-aikaisena eduskunta-avustajana 2001–2003, Java-ohjelmoijana, ja oli osakkaana Valuatum Oy:ssä. Pankkiuransa aikana Lepomäki työskenteli Nordean vanhempana analyytikkona Helsingissä ja Kööpenhaminassa 2003–2007 sekä myöhemmin 2007–2012 johtajana Royal Bank of Scotlandissa. Hän on osakkaana useissa kasvuyrityksissä ja toiminut Transfluentin hallituksen puheenjohtajana vuosina 2011–2015 sekä ajatuspaja Liberan hallituksen puheenjohtajana huhtikuusta 2015.
Lepomäki osallistui vuoden 2018 Bilderberg-kokoukseen Torinossa Italiassa.

Poliittinen ura

Lepomäki nousi kokoomuksen kansanedustajaksi varasijalta Uudenmaan vaalipiiristä heinäkuussa 2014 kun Jyrki Katainen siirtyi Euroopan unionin komissaariksi. Eduskuntavaaleissa 2015 hänet valittiin jatkokaudelle 6 541 äänellä. Eduskunnassa Lepomäki on jäsen puolustusvaliokunnassa ja valtiovarainvaliokunnassa sekä sen verojaostossa ja kunta- ja terveysjaostossa.
Huhtikuussa 2016 Lepomäki ilmoitti asettuvansa kokoomuksen puheenjohtajaehdokkaaksi kesän 2016 puoluekokouksessa. Hän sai puheenjohtajavaalissa yhteensä 122,4 ääntä eikä edennyt vaalin toiselle kierrokselle.
Eduskuntavaaleissa 2019 hänet valittiin kolmannelle kaudelleen Uudenmaan vaalipiirin suurimmalla äänimäärällä, 19 273. Koko maan ehdokkaista Lepomäki sai viidenneksi eniten ääniä ja naisehdokkaista vain Li Andersson sai enemmän ääniä. Lepomäen vaalibudjetti oli yli 115 000 euroa. Rahoittajiin kuului muun muassa kauppatieteiden tohtori Björn Wahlroos.

Näkemyksiä

Lepomäen poliittista linjaa on kuvattu julkisuudessa klassiseksi liberalismiksi. Hän pitää markkinataloutta yksilönvapauksien mahdollistajana ja parhaana ratkaisuna köyhyyteen. Lepomäki kannattaa alhaisempaa tuloverotusta ja on puhunut työn verotuksen keventämisen puolesta, joista yhtenä keinona ansiotulojen tasaverotus. Hän kannattaa perusturvapohjaista sosiaaliturvaa, elinkeinovapauksia ja normien purkamista yksilönvapauskysymyksissä. Lepomäki on arvostellut työmarkkinajärjestöjen erityiskohtelua lainsäädännössä ja vaatinut työehtosopimuksien yleissitovuuden poistamista sekä työperäisen maahanmuuton vapauttamista. Lisäksi hän on puhunut ylisuuren julkisen sektorin pienentämisen tarpeellisuudesta.
Lepomäki arvosteli hallituksen tekevän kokoomuksen johdolla liian vasemmistolaista politiikkaa vuonna 2013. Hän on totesi myös, että Suomi on maana lähellä suunnitelmataloutta.
Lepomäki oli mukana kirjoittamassa Liberan julkaisemaa Perustili-raporttia (2013), sekä teosta Euron tulevaisuus – Suomen vaihtoehdot (2014).
Hän on kannattanut vuonna 2016 suorien yritystukien lakkauttamista, joista säästyvät noin miljardi euroa Lepomäki olisi käyttänyt yhteisöveron alentamiseen kuudella prosenttiyksiköllä.  
Samana vuonna hän Lepomäki visioi, ettei yhteisöveroa olisi enää 20 vuoden kuluttua. Lepomäki ehdotti syyskuussa 2017 kokeilua, jossa ravintoloiden sääntely purettaisiin jollain alueella kokonaan. Hänen mukaansa asiakkaat turvaisivat ravintolan hygienian ja muun turvallisuuden sosiaalisen median avulla.
Helmikuussa 2018 hän linjasi tiedotteessaan, ettei Sipilän hallituksen valmistelemaa esitystä sote-uudistukseksi, valinnanvapauslaiksi ja maakuntauudistukseksi tule viedä eteenpäin. Hänen mielestään malli ei saa aikaan säästöjä, ”eikä ole syytä olettaa, että malli parantaisi asiakkaiden palvelun laatua tai hoidon saatavuutta”.

Perustili

Libera-ajatuspajassa Lepomäki ideoi tulonsiirtojärjestelmän kokonaisuudistuksen, perustilin, jonka pohjalta Libera julkaisi Perustili-nimisen raportin yhdessä professori Paul Lillrankin ja vapaan toimittajan Marko Hamilon kanssa. Mallissa jokainen täysi-ikäinen suomalainen saisi 20 000 euron alkupääomalla varustetun perustilin, jolta voi nostaa rahaa vapaasti kuukausittaisen nostorajan puitteissa. Tiliä pääomitetaan työnteolla. Jokaisesta palkasta osa siirtyy suoraan perustilille ja tilille voi myös säästää tämän yli. Säästämiään, alkupääoman ylittäviä varoja jokainen voi sijoittaa vapaasti ja niitä voi käyttää myös toisen henkilön palkkaamiseen siirtämällä rahaa perustililtä toiselle. Työnantajamaksut suoritetaan automaattisesti. Tuloverot maksetaan vasta kun tililtä nostetaan rahaa. Tili käyttäytyy kuin perustulo, sillä se mahdollistaa työn ja sosiaalitukien yhdistämisen. Mallin kantava ajatus on, että työnteon pitää aina kannattaa. Perustilin voi viedä pakkaselle, ja tilin mahdollinen positiivinen saldo vapautuu eläkeiässä vapaaseen käyttöön. Negatiivinen saldo annetaan anteeksi.

Ansioturvauudistus

Tammikuussa 2015 Sitra julkaisi Lepomäen, Heikki Hiilamon, Osmo Soininvaaran, Juhana Vartiaisen ja Tuomas Pöystin kanssa asiantuntijaraportin ansiosidonnaisen työttömyysturvan uudistamiseksi. Raportissa ehdotetaan ansioturvan ulottamista kaikille suomalaisille ja turvan siirtämistä työttömyyskassoilta valtion alaisuuteen. Ehdotuksessa lyhennettäisiin ansiosidonnaisen päivärahan kestoa 250 päivään. Uudistuksen päämääränä on lisätä työn tarjontaa ja tehdä työttömyysturvasta kannustavampi.

Yksityiselämä

Lepomäki on naimisissa Jukka Lepomäen kanssa ja heillä on kaksi lasta. Elina Lepomäki asui vuonna 2016 Etelä-Espoossa. Lepomäen isä on politiikan toimittaja Kari Valtonen.
Saksassa asuessaan Lepomäki aloitti koripallon harrastamisen. Suomeen muutettuaan hän jatkoi sitä Pakilan Visassa, joka pian muuttui Visa-Basketiksi.