Raha-automaattiyhdistys

Pelien historia

Ensimmäinen Suomessa käyttöönotettu peliautomaatti oli taitavuuskoeautomaatti Bajazzo, joka tuotiin Saksasta 1920-luvun puolivälissä. Se sai nimensä italiankielisestä sanasta pagliaccio (suom. ilveilijä), jonka hattuun Bajazzon taulussa kulkeva kuula ohjattiin. Suomessa aloitettiin peliautomaattien valmistus vuonna 1929. Ensimmäinen peliautomaatti oli viiden raharivin pajatso "Sininen ihme".
RAY:n kasinopeleistä ensimmäisenä ravintoloihin tuli Ruletti, jota on pelattu vuodesta 1969 asti. Ranskalaisesta ruletista siirryttiin nykyiseen amerikkalaisen ruletin malliseen pöytään 1980-luvulla. 
Korttipeli Blackjack tuli valikoimaan vuonna 1982. Tällä hetkellä suurin osa ravintoloissa olevista kasinopelipöydistä on Blackjack-pöytiä.
Ensimmäiset hedelmäpelit tulivat Suomeen 1960-luvulla; ensin matkustajalaivoille sekä myöhemmin ravintoloihin ja huvipuistojen pelihalleihin. Niitä kutsuttiin valssikoneiksi pyörivien metallikiekkojen mukaan. RAY:ssä valmistettiin ensimmäinen elektroninen hedelmäpeli vuonna 1980.
Vuonna 1991 Raha-automaattiyhdistys perusti ensimmäisen pelikasinon nimeltä Casino Ray. Se toimi Helsingin Kampissa, Hotelli Presidentin rakennuksessa vuoteen 2004 saakka, jolloin se lakkautettiin ja perustettiin Rautatientorin laidalla sijaitseva Grand Casino Helsinki. Nykyisin Helsingin kasino on nimeltään Casino Helsinki.
Heinäkuusta 2011 alkaen RAY:n raha-automaattien ikäraja on 18 vuotta, aikaisemmin se oli 15 vuotta. Ja toisin kuin aikaisemmin, alaikäinen ei saa pelata edes huoltajan läsnä ollessa. RAY:n omissa pelisaleissa ikäraja oli ollut 18 vuotta jo ennen lakimuutosta.
Valtioneuvosto myönsi RAY:lle rahapeliluvan internetpeleille vuonna 2010. Verkkopelipalvelu avattiin 29. marraskuuta 2010.

Nettikasino

RAY avasi nettipokeri- ja kasinopelisivuston 29. marraskuuta 2010 ensimmäisenä mannersuomalaisena toimijana. Pelaaminen edellyttää rekisteröitymisen ja täysi-ikäisyyden (18 vuotta). Henkilöllisyys tarkistetaan verkkopankkitunnuksilla ja osoitetiedot haetaan väestörekisterikeskuksesta. Pelitilin korkein rahamäärä on 5 000 euroa eikä sinne voi siirtää lisää rahaa kello 24–06 välisenä aikana. Vuorokaudessa saa hävitä korkeintaan 500 euroa automaatti- tai kasinopeleissä, toisia vastaan pelattavissa peleissä näitä rajoja ei ole.
RAY avasi ensimmäiset suomalaiset livekasinopelit netissä 21. elokuuta 2014. Projektia kutsuttiin nimellä RAY Livekasino, ja se tarjosi blackjack- ja rulettipelejä live-jakajilla.

Tuottojen jako

RAY:n tilikauden voitto jaettiin vuosittain avustuksina sosiaali- ja terveysjärjestöille, jotka auttavat kaikkein heikoimmassa asemassa olevia suomalaisia. RAY jakoi yhteensä noin 270 miljoonaa euroa avustuksina lähes tuhannelle järjestölle. Avustukset myönnetään hakemusten perusteella. RAY käsitteli avustushakemukset, laatii avustusten jakoehdotuksen ja hallinnoi avustusten maksatusta sekä käytön valvontaa. Avustukset myönsi RAY:n hallituksen ehdotuksen pohjalta valtioneuvosto sosiaali- ja terveysministeriön esittelystä kerran vuodessa. Avustuksien lisäksi noin 100 miljoonaa euroa jaettiin Valtiokonttorin kautta sotiemme veteraanien hoitoon ja kuntoutukseen.
RAY:n suurimpia avustuksensaajia olivat olleet Näkövammaisten keskusliitto, Invalidiliitto, Suomen Mielenterveysseura ja Suomen Punainen Risti.

Kohu avustusten väärinkäytöstä 2009

Avustuksista nousi kohu, kun kävi ilmi, että RAY:n tukemat järjestöt ovat jakaneet rahaa eri vaalien ehdokkaille. RAY:n tukemista järjestöistä mm. Nuorisosäätiö, Alkuasunnot ja Solaris-lomat olivat antaneet vaalitukea.
Esimerkiksi Nuorisoasuntoliiton omistama Alkuasunnot Oy tuki eurovaaleissa 2009 neljää jäsenjärjestöjensä ehdokasta 500 eurolla. Tämän käytyä ilmi Raha-automaattiyhdistys aloitti Nuorisoasuntoliiton tarkastuksen. Tarkastuksessa Alkuasuntojen todettiin hoitaneen tehtävänsä asiallisesti eikä huomautettavaa ollut, toisin kuin keskustalaisella Nuorisosäätiöllä.
RAY:n hallituksen puheenjohtaja Jukka Vihriälä (keskustapuolue) ilmoitti 22.9.2009 saaneensa Nuorisosäätiöltä vaalitukea taulunostoina 24 000 euron edestä ja samalla erosi tehtävästään. Myös Matti Vanhanen (keskustapuolue) ja Antti Kaikkonen (keskustapuolue) ovat saaneet rahaa Nuorisosäätiöltä. Tämän vuoksi Kaikkonen erosi säätiön puheenjohtajuudesta.