Säteilyturvakeskus

Ydinvoimalaitosten valvonta

Ydinenergialain nojalla ydinvoiman käyttö on Suomessa sallittua vain jos on varmistettu, "että ydinenergian käyttö on ihmisen ja ympäristön kannalta turvallista". Ehdon täyttämiseksi Suomessa toimivien ydinvoimalaitosten turvallisuus tarkistetaan laitoshanketta valmistellessa, laitosta suunniteltaessa, sitä rakennettaessa, ennen käyttöönottoa, käytön aikana ja laitosta huollettaessa. Valvonnan piiriin kuuluvat yhtä lailla laitosten tekniikka kuin laitosoperaattorien toimintatavatkin. Valvonta tapahtuu tarkastuksin, testauksin, satunnaistarkastuksin ja auditoimalla.

Ydinjätteiden ja ydinmateriaalien valvonta

Kansainvälisin sopimuksin on velvoitettu kukin maa pitämään täsmällistä kirjaa ydinmateriaaleistaan sekä tarkastuksin varmentamaan kirjanpidon täsmällisyys. Suomessa tästä toiminnasta huolehtii STUK. Lisäksi IAEA ja Euratom tarkastavat Suomessa olevan ydinaineen ja ydinlaitosten raportoimat tiedot ydinaineiden määrästä ja kuljetuksista. Yhtä lailla STUK:n toiminnan piiriin kuuluu käytetyn polttoaineen varastoinnin, kuljetusten ja loppusijoituksen valmistelun valvonta.

Säteilytoiminnan valvonta

Säteilyä ja radioaktiivisuutta käytetään hyödyksi monin tavoin teollisuudessa, lääketieteessä, tutkimuksessa ja jopa eräissä kulutustavaroissa. STUK:n tehtäviin kuuluu ohjeistaa ja valvoa tuota käyttöä. Ionisoimaton säteily, esim. radioaallot, laservalo ja UV-säteily, kuuluvat myös STUK:n valvonnan ja tutkimuksen piiriin. STUK tutkii säteilyn vaikutuksia ja antaa määräyksiä ja ohjeita niiden käyttöön liittyen tarpeen mukaan.

Ympäristön säteilyvalvonta ja valmius

STUKin tutkimustoiminnan tavoitteena on säteilyn esiintymistä ja terveyshaittoja koskevan uuden tiedon tuottaminen sekä viranomaisvalvonnan ja valmiustoiminnan tukeminen. Tarkoituksena on säteilyn vahingollisten vaikutusten estäminen ja rajoittaminen. Suomessa on koko maan kattava automaattinen säteilyvalvontaverkko. Mittausasemien tulokset päivittyvät STUKin internetsivuille kerran tunnissa. STUK valvoo ulkoilman radioaktiivisten aineiden pitoisuutta kahdeksalla paikkakunnalla Suomessa. Kerääjissä olevien pumppujen avulla ilmassa olevat hiukkaset kerätään lasikuitusuodattimelle ja suodattimet analysoidaan laboratoriossa. Menetelmällä havaitaan erittäin pienet muutokset säteilytilanteessa. Radon on asuntojen ja työpaikkojen sisäilmassa esiintyvä näkymätön ja hajuton jalokaasu. Radonmittauspalvelu on osa STUKin Tutkimus ja ympäristövalvonta -osastoa. Vakavan säteilyvaaratilanteen todennäköisyys Suomessa on pieni. Koska onnettomuuden riski on kuitenkin olemassa, on siihen varauduttu. STUK:n tehtäviin kuuluu ylläpitää varautumista säteilyvaaratilanteisiin Suomessa ja lähialueilla. STUK:n valmiustoiminnan tavoitteena on vaaran nopea havaitseminen ja tehokkaat toimenpiteen väestön suojaamiseksi säteilyn vahingollisilta terveysvaikutuksilta.

Lähialueyhteistyö

Lähialueyhteistyön tavoitteena on kehittää ydinturvallisuutta Suomea ympäröivällä alueella. Erityisen huomion kohteena ovat Leningradin ja Kuolan ydinvoimalaitokset. STUK on yhteistyössä venäläisten kanssa auttanut kehittämään laitosten turvallisuutta, sen analysointia ja valvontaa.

Uuden ydinvoimalan valvonta

Ydinvoimalaitoksen rakentamisen ja käyttöönoton valmistelu on pitkä prosessi, jonka jokaisessa vaiheessa STUK arvioi ja valvoo hankkeen turvallisuutta. Turvallisuus on ehdoton edellytys kunkin vaaditun luvan saamiselle: periaatepäätökselle, rakentamisluvalle ja käyttöluvalle.
Kun "yleiseltä merkitykseltään huomattavan ydinlaitoksen" rakentamista valmistellaan, vaaditaan ydinenergialain mukaan ensin periaatepäätöstä siitä, onko rakentaminen "yhteiskunnan kokonaisedun mukaista". Tämän päätöksen tekee valtioneuvosto, jolle STUK antaa asiasta omaa toimialaansa koskevan lausunnon. Jos valtioneuvoston päätös on myönteinen, annetaan se tarkastettavaksi eduskunnalle, joka voi halutessaan kumota päätöksen tai jättää sen voimaan.
Seuraavaksi tarkastetaan laitoksen suunnitelmat ja turvallisuusanalyysi, joista STUK antaa jälleen lausunnon valtioneuvostolle. Valtioneuvosto päättää annetaanko laitoksen rakentamiseen lupa. Jos rakentamislupa myönnetään, tulee STUK:n tehtäväksi tarkastaa laitoksen laitteet sekä valvoa rakentamista. Tällä hetkellä FIN5-projekti on tässä vaiheessa.
Kun laitos on rakennettu, seuraa käyttöluvan haku. Jälleen STUK arvioi laitoksen käytön turvallisuuden valtioneuvostolle, joka päättää käyttöluvasta. Jos käyttölupa myönnetään, STUK:n tehtäväksi tulee valvoa ja tarkastaa laitoksen käyttöä ja huoltoa sekä sen laitteita ja henkilökunnan toimintatapoja.

Säteilyturvakeskus uutisissa

Ruotsissa käynnistyi keskiviikkona 2.2.2011 suuri kriisiharjoitus, johon osallistui noin 6 000 viranomaista. Harjoituksessa simuloidaan suurta ydinvoimalaonnettomuutta. Suomen Säteilyturvakeskus osallistui harjoitukseen.
Hallitus on antanut asetuksen kolmen sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalan asiantuntijalaitoksen yhteenliittymästä. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL), Työterveyslaitos (TTL) ja Säteilyturvakeskus (STUK) muodostavat yhteenliittymän. Tavoitteena on koota alan tutkimustoiminta yhteen ja parantaa tutkimuksen yhteiskunnallista vaikuttavuutta.
Ulkoministeriön Venäjän lähialueyhteistyötä koskevassa selvityksessä kiitellään säteily- ja ydinturvallisuusyhteistyötä, jota on koordinoinut Säteilyturvakeskus.
Säteilyturvakeskus järjestää radontalkoot-kampanjan yhdessä Imatran ja Lappeenrannan seutujen ympäristötoimien kanssa. Talkoiden aikana huoneilman radonpitoisuuden mittaaminen on Etelä-Karjalassa kymmenen euroa normaalihintaa edullisempaa.
Säteilyturvakeskus on avannut nettiin ydinturvallisuusohjesivuston, jossa julkaistaan valmisteluvaiheessa olevat säteily- ja ydinturvallisuusohjeet kommentointia varten. Kommentit näkyvät vain STUKille ellei kommentoija ole antanut erityisesti lupaa kommenttiensa julkaisemiseen.
Marraskuussa 2010 Säteilyturvakeskus lähetti 70 000 matkapuhelimen käyttäjälle kutsun osallistujia matkapuhelimen käytön mahdollisia terveysvaikutuksia koskevaan COSMOS-tutkimukseen. Tutkimukseen kutsutaan kaikkiaan satatuhatta henkilöä kolmen vuoden aikana.
Vuonna 2010 tuotiin julkisuuteen tieto, että eräs säteilyturvakeskuksen tutkija oli harjoittanut tieteellistä vilppiä tutkimuksissa säteilyn vaikutuksista soluihin. Vilppiä alkoi epäillä tutkijan työtoveri toukokuussa 2009. Tutkimuksen aihetta ei ole julkistettu, mutta johtaja Tarja K. Ikäheimosen mukaan kyse ei ollut ydinvoima- tai ympäristötutkimuksesta.