Antti Mäkinen (evankelista)

Sukutausta

Antti Mäkisen isä oli torppari Antti Kuoppamäki ja äiti Maria Leponiemi.

Nuoruus ja luonne

Antti syntyi köyhään kotiin Kurun Kuoppamäen torppaan. Lapsuutensa aikana Mäkinen luki kaikki kodissaan olleet uskonnolliset kirjat ja lainasi sikäläisestä lainakirjastosta useimmat kirjat. Mäkinen ei käynyt kansakoulua, mutta kaksitoistavuotiaansa yhden suven aikana opiskeli kansakoulun opettajan johdolla. Sitten Mäkinen pääsi kauppapalvelukseen Kurun Toikolle, jossa toimessa hän ehti olla vuoden verran, jonka jälkeen hän alkoi jälleen opiskella, mm. latinaa.
Antti Mäkinen aloitti opinnot Helsingin suomalaisesta alkeisopistosta syksyllä 1874 ja valmistui ylioppilaaksi keväällä 1881. Antti Mäkinen kirjoittautui jumaluusopilliseen tie­dekuntaan Keisarillisessa Aleksanterin-Yliopistossa ja suoritti siinä ns. »pienen teologian» ynnä stipen­diattitutkinnon filosofiassa, krei­kassa ja latinassa.
Antti Mäkinen oli tutkijaluonne, ahkera kirjoittaja, rauhallinen luonteeltaan, ystävällinen ja sopuisa mies. Mäkinen oli lukenut ahkerasti Lutherin ja Johann Arndtin teoksia. Mäkisen omaksuma sovinto-oppi oli luterilaisen puhdasoppisuuden mukainen, vaikkakin Spurgeonilta vaikutteita saanut. Ratkaisevissa ja vaikeissa tilanteissa Mäkinen oli hidas ja epävarma. Puhujana Mäkinen  oli hyvin perusteellinen ja raamatullinen, mutta hiukan kuivahko.

Vapaaseurakunnan julistajana

Antti Mäkinen toimi 1880-luvulta alkaen yhtenä vapaakirkollisen herätysliikkeen johtomiehistä yhdessä Constantin Boijen, Hjalmar Braxénin, F. W. Lönnbeckin ja Edvard Björkenheimin kanssa. Mäkinen opiskeli lokakuusta 1883 toukokuuhun 1884 Lontoossa Henry Grattan Guinnessin lähetysopistossa Harley Housessa ja tutustui siellä Kiinassa tehtävään lähetystyöhön. Palattuaan Suomeen Mäkinen teki Kiinan lähetystyötä tunnetuksi ja hänen toimintansa tuloksena vuonna 1891 Kiinaan lähti ensimmäinen suomalainen lähetystyöntekijä, neiti Agnes Meyer.
Vuodesta 1884 alkaen Antti Mäkinen toimi Tampereella etupäässä raittiustyöntekijänä ja 1885 alkaen raittiuslehti Aamunairuen toimittajana.
Mäkinen meni naimisiin 1886 Emma Åhmanin (s. 1849, k. 1915) kanssa ja asettui asumaan Helsinkiin Merikadulle, Emma Åhmanin v. 1883 perustaman lastenkodin yhteydessä olevaan asuntoon. Vuodesta 1886 lähtien Mäkinen toimi matkustavana herätyssaarnaa­jana. Hän piti saarnoja suomeksi ruotsinkielisen vapaakirkollisen seurakunnan Allianssitalolla ja toimi vuodet 1888–1900 vapaakirkollisen Suomen Viikkolehden toimittajana.
 
Antti Mäkinen toimi Hjalmar Braxênin poissa ollessa 1886–1887 Tampereen Vapaaseurakunnan saarnaajana ja piti kokouksia Kurussa, Ruovedellä, Ikaalisissa, Parkanossa ja Porissa.

Tampereen uuden rukoushuoneen vihkiäisissä 1888

Vanha C. J. Hildenin rakennuttama vapaakirkollinen rukoushuone tuhoutui tulipalossa helmikuussa 1888. Tilalle rakennuttu uusi suurempi rukoushuone vihittiin käyttöön 16.9.1888. Vihkimistilaisuudessa Adolf Edvard Björkenheim piti ruotsinkielisen puheen ja Antti Mäkinen suomenkielisen.

Vapaan lähetyksen matka-asiamiehenä

Vuonna 1899 suomenkielistä vapaakirkon seurakuntaa Helsingissä johtaneesta Mäkisestä tuli Vapaan Lähetyksen matka-asiamies. Antti Mäkinen oli vapaakirkollisen Lähetyskomitean jäsen sen perustamisesta v. 1889 alkaen.
Antti Mäkinen oli Vapaakirkollisen järjestäytymistä valmistelevan komitean jäsen 1889–1900. Komitean puheenjohtajana aloitti J. A. Kallberg, mutta melko pian hän luopui tehtävästään siirtyen ruotsinkielisen sihteerin työhön ja Antti Mäkinen tuli hänen tilalleen puheenjohtajaksi 1893–1900.  Myöhemmin Antti Mäkinen sai tehtäväkseen myös lähetyksen sihteerin työn Oulun vuosikokouksessa 1899 ja aluejohtajan toimet.
Vapaakirkollisen ulkolähetystyön nopeata kasvua pidetään ensi sijassa Fredrik Fransonin ja Antti Mäkisen elävän ja voimakkaan julistuksen ja toiminnan tuloksena.

Vastuutehtävistä luopuminen

Keväällä 1900 Mäkinen luopui vastuutehtävistään sairautensa vuoksi. Mäkinen matkusti Englantiin 1900 ja oli siellä kevääseen 1901 asti. Hän palasi 1906 takaisin saarnaajan tehtäviin, mutta joutui jättämään tehtävän 1910 sairastelun ja raamattukurssien pidon takia. Mäkinen joutui vetäytymään lopullisesti syrjään 1912 mielenterveyden ongelmien takia. Mäkinen vietti elämänsä viimeiset vuodet Sipoonjoen itärannalla sijaitsevassa Nikkilän sairaalassa.

Uskonnollisena kirjailijana

Antti Mäkinen oli vapaakirkollisen liikkeen kirjailijoista tuotteliaimpien joukossa ja hänen kirjojaan arvostettiin. Hän oli '’Aamunairut’’-nimisen kristillisen raittiuslehden toimittajana 1884–1887. Mäkisen toimiessa Suomen Viikkolehden toimittajana 1888–1900 lehti oli parhaimmillaan. Mäkinen oli myös ahkera kirjojen suomentaja, hänen tunnetuin käännöstyönsä oli John Bunyanin Kristityn vaellus tästä maailmasta tulevaan vuonna 1887.