Chernobyl (televisiosarja)

Tuotanto

Televisiosarja kuvattiin Liettuassa. Ukrainalaista Prypjatin kaupunkia esittää sarjassa Vilnassa sijaitseva Fabijoniškėsin kaupunginosa, jonka arvioidaan säilyttäneen neuvostoliittolaisen tunnelman. Kaunasia käytettiin Moskovaan sijoittuvien kohtauksien kuvauspaikkana. Voimalaan keskittyvissä kuvauksissa hyödynnettiin Ignalinan ydinvoimalaitosta, joka muistuttaa Tšernobylin voimalaa niin paljon, että sitä on kutsuttu ”Tšernobylin siskoksi”. Joitakin kohtauksia kuvattiin myös Ukrainassa. Sarjan kuvaukset alkoivat toukokuussa 2018 ja kestivät 16 viikkoa.
Sarjan musiikin sävelsi islantilainen Hildur Guðnadóttir.

Vastaanotto

Chernobyl on saanut myönteisen vastaanoton. Sarjalla on Rotten Tomatoes -sivulla 95-prosenttinen ”tuore”-luokitus, ja Metacritic-sivustolla sarja on saanut 26 arvostelun perusteella arvosanan 83/100. 
Helsingin Sanomien Juho Tyyppö kutsui sarjaa kahden ensimmäisen jakson perusteella erinomaiseksi, ja totesi, että draaman vuoksi tarinaan lisätyt kuvitteelliset elementit eivät riko sarjan uskottavuutta. Myös Muropaketin Aki Lehti antoi ymmärryksensä tekijöiden ottamille taiteellisille vapauksille, ja sanoi, että esimerkiksi useita todellisia henkilöitä yhdistelevä Emily Watsonin esittämä kuvitteellinen tutkija on kerronnan kannalta välttämätön, sillä muutoin tarinassa olisi liikaa hahmoja. Lehti kehui pääosien esittäjien, Jared Harrisin ja Stellan Skarsgårdin roolisuorituksia, ja kuvaili sarjaa tarinaksi sankarillisista uhrauksista ja valtionlaajuisista valehteluyrityksistä. 
Kalevan Tiina Vuorimäki kuvaili Chernobyliä on onnistuneeksi kuvaukseksi ”epäuskosta, salailusta, tietämättömyydestä ja ihmisen halusta pelastaa oma nahkansa”. MTV Uutisten Aino Haili kutsui sarjaa ”riipiväksi kauhuksi” ja lohduttomaksi kuvaukseksi yhdestä ihmishistorian pahimmista onnettomuuksista.

»Sarjassa kuvataan nerokkain ja kouriintuntuvin keinoin neuvostoliittolaista tapaa hoitaa valtava, sekä omaa että muitakin yhteiskuntia uhkaava kriisi ja valtion tapaa kohdella kansalaisiaan. Valtio on kaikista ylin voima, ja sitä uhkaavat joutuvat maksamaan kalliin hinnan. Valhe voittaa aina totuuden, mikäli se edesauttaa valtion pyrkimyksiä, sen asukkaiden hyvinvoinnista piittaamatta.» 
(MTV Uutisten toimittaja Aino Haili)
Viikkoa ennen viimeisen jakson ensiesitystä Chernobyl nousi ensimmäiselle sijalle 250 parhaan televisiosarjan listalla Internet Movie Database -tietokannassa.

Reaktio Venäjällä

Chernobyl-sarja on saanut ylistystä venäläisessä mediassa, ja sitä on kutsuttu muun muassa lavasteiltaan yksityiskohtaiseksi sekä autenttisemmaksi ja realistisemmaksi kuin aihetta koskevat venäläiselokuvat. Izvestija-lehti on ihastellut sitä, kuinka Chernobyl nostaa tavalliset ihmiset sankareiksi.
Erityisesti Komsomolskaja pravda -lehti ja Venäjän valtiollinen televisio ovat kuitenkin olleet kriittisiä sarjaa kohtaan, ja Pravda on jopa esittänyt, että HBO:n sarjaa olisivat tuottaneet venäläisyhtiö Rosatomin kilpailijat tarkoituksenaan mustamaalata venäläistä ydinvoimateollisuutta.
Vastustaakseen HBO-sarjan luomaa ”karikatyyristä” käsitystä tapahtumien kulusta, Venäjän NTV on luonut oman 12-osaisen Tšernobyl-sarjansa, jota on kutsuttu ”vaihtoehtoiseksi totuudeksi” ydinvoimalaonnettomuudesta: sarjan juoni perustuu teoriaan, jonka mukaan Tšernobylin ydinvoimalaan olisi onnettomuutta edeltävänä aikana tunkeutunut yhdysvaltalainen CIA-agentti. Tekijät eivät ole kuitenkaan myöntäneet, että sarjassa väitettäisiin onnettomuuden olleen CIA:n järjestämä sabotaasi. Tekijöiden mukaan sarja on parhaillaan viimeistelyvaiheessa, ja sitä aletaan esittää todennäköisesti syksyllä.

Todenmukaisuus

Asiantuntijanäkökulman sarjan tapahtumien todenperäisyyteen on esittänyt muun muassa professori Jaakko Leppänen blogikirjoituksessaan, jossa hän tuo esille sarjassa olevia teknisiä asiavirheitä. Hän toteaa sarjan ulkoisten puitteiden vastaavan hyvin todellisuutta, mutta nostaa esiin erityisesti kaksi myyttiä. Ensimmäisen myytin mukaan onnettomuudesta on vastuussa pelkästään käyttöhenkilökunta, joka suoritti ydinvoimalassa kokeen vastoin turvamääräyksiä, kytkemällä tiettyjä laitoksen turvajärjestelmiä pois käytöstä. Todellinen syy on kuitenkin neuvostojärjestelmässä vallinnut byrokratia ja vakavat puutteet turvallisuuskulttuurissa. Käyttöohjeissa ei mainittu laitoksen säätösauvojen suunnitteluvirheestä, eikä henkilökunnalle annettu koulutusta alhaisella teholla ilmenevästä vaarallisesta toimintatilasta, mikä lopulta aiheutti onnettomuuden sitä ennen sattuneiden yhteensattumien vuoksi. Käyttöhenkilökunnan virhe oli se, että he aloittivat kokeen liian alhaisella tehotasolla, toisin kuin ohjeissa kerrottiin. Toisaalta heillä ei ollut tietoa tämän vaarallisuudesta.
Toinen myytti on onnettomuuden synnyttämän radioaktiivisen laskeuman mahdollisesti aiheuttamien syöpäkuolemien määrän liioittelu, mitä käytetään Leppäsen mukaan sarjassa tehokeinona. Todellisuudessa väestön syöpäkuolemia on todennettu vain lasten kilpirauhassyöpien aiheuttamina, ja niiden hoitovaste on ollut hyvä – vain noin 1 % tapauksista on johtanut kuolemaan.
The New Yorker -lehden kolumnisti Masha Gessen kirjoittaa kolumnissaan ”What HBO’s “Chernobyl” Got Right, and What It Got Terribly Wrong” televisiosarjan kuvaavan hyvin ihmisten elämän materiaalisia puitteita, mutta epäonnistuvan Neuvostoliiton valtarakenteiden eli poliittisen ja hallinnollisen hierarkian sekä luokkaerojen kuvaamisessa ja piirtäneen karikatyyrimaisen kuvan tästä. Hänen mielestään sarjasta ei myöskään käy ilmi esimerkiksi se, että onnettomuuden aiheutti neuvostojärjestelmä eikä yksittäiset ihmiset.

Taloudellinen vaikutus

Sarjan on uutisoitu lisänneen Ukrainaan kohdistuvaa turismia. Kun sarja sai ensiesityksensä toukokuussa 2019, turistimatkat Prypjatin aavekaupunkiin ja Tšernobylin ydinvoimalaitokselle kasvoivat 30 %. Ohjattuja turistikierroksia on varattu kesä–elokuun ajalle jopa 40 % enemmän kuin aiemmin.