google/wiki40b huggingface dataset:
Huba

Huba on viihteellisiä lyhytelokuvia vuodesta 1998 lähtien tuottanut findie-elokuvaryhmä. Ryhmän perustajajäsenet ovat kotoisin Alavudelta, mutta nykyään he asuvat eri puolilla Suomea.
Huba tekee elokuvia harrastusluonteisesti ja pääasiassa omakustanteisesti. Internet on elokuvien pääasiallinen levityskanava, ja kaikki julkaistut elokuvat ovat nähtävissä ilmaiseksi ryhmän Internet-sivustolla. Huba 4 – naurat vain kolmasti (2005) ja Mäx – Miesten kanava (2007) on lisäksi esitetty televisiossa Ylen kanavilla. Huban uusimmat sketsit esitettiin Yle TV2:n Radio Millennium -sarjassa ja ne ovat nähtävillä Yle:n YouTube-sivustolla .

Ryhmän jäsenet

Pääasiallisina käsikirjoittajina toimivat Teemu Kontoniemi, Jukka Mäntylä, Jari Varsaluoma ja Jukka Varsaluoma. Päämuusikkona toimii Timo Alho. Ryhmään kuuluu lisäksi näyttelijöitä, muusikoita ja avustajia. Esimerkiksi elokuvaa Huba 4 oli tekemässä yli 40 vapaaehtoista.

Tuotanto

Huba 1 valmistui vuonna 1998 nimellä Hubaveikot. 15-minuuttinen sketsikomedia remasteroitiin ja julkaistiin verkossa vuonna 2006. Hubaveikot 2 julkaistiin vuonna 2001 ja se on ryhmän ensimmäinen julkisessa levityksessä oleva elokuva. Huba 3 julkaistiin jatkona edelliselle vuonna 2002. Huba 4 – naurat vain kolmasti on ryhmän ensimmäinen myös DVD:lle tuotettu elokuva. Elokuva sai ensi-iltansa 6.8.2005 ja DVD julkaistiin vuoden 2005 lopussa. DVD-versiota varten tuotettiin lisämateriaalia, jota ei ole verkkolevityksessä. Elokuva esitettiin Yle TV2:ssa. 2. kesäkuuta 2008. Mäx – Miesten kanava, jossa parodioidaan suomalaisen median mieskuvaa, voitti "Vuoden 2007 paras sketsi" -palkinnon YLE Extran Sketsiklinikka-ohjelmassa 30.12.2007. Huba-ryhmän tekemiä mainosparodioita näkyi viikoittain Yle TV2:n Radio Millennium-ohjelman ensimmäisellä kaudella syksyllä 2009.
Varparanta

Varparanta on Kontiolahden kylä Höytiäisen ja valtatie 6:n välissä. Asukkaita on noin 500. Se sijaitsee noin kymmenkunta kilometriä kirkonkylästä pohjoiseen. Etelään Joensuuhun on matkaa 30 kilometriä, pohjoisen suuntaan Kolille hieman enemmän.
Varparannalla on koulu, joka valmistui 2004. Kylän keskeinen paikka on Kontiolahden vanhainkoti. Kylässä on työväentalo, jossa toimii kesäkahvila. Alueella on myös pitkään toiminut leirikeskus, jonka kunta yritti myydä vuonna 2014, mutta hanke raukesi.
Kylän vanhin talo on Heikkilän tilan päärakennus, jonka seinään on kaiverrettu vuosiluku 1807.
Talluslammi (Ylöjärvi)

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Parkusjoen alaosan alueeseen (35.342) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,4 metriä mpy.
Ellen Foley

Ellen Foley on yhdysvaltalainen laulaja. Ennen soolouraa hän mm. työskenteli musiikkiteatterin parissa ja oli mukana Meat Loafin vuoden 1977 albumilla Bat out of Hell.
Hänen esikoisalbuminsa Nightout ilmestyi vuonna 1979 Epic-levymerkillä Ian Hunterin ja Mick Ronsonin tuottamana. Samana vuonna hän oli taustalaulajana Blue Öyster Cultin albumilla Mirrors sekä laulajana Milos Formanin ohjaamassa elokuvassa Hair.
Vuonna 1980 hän esiintyi The Clash -yhtyeen albumilla Sandinista! laulaen Mick Jonesin kanssa kappaleella "Hitsville UK". Samana vuonna hän oli taustalaulajana Iron City Houserockers -yhtyeen kappaleella "Junior's Bar", joka löytyy yhtyeen albumilta Have a Good Time But... Get out Alive.
Vuonna 1981 ilmestyi albumi Spirit of St. Louis (Epic / Cleveland International NJE 36984), jonka tuotti Foleyn poikaystävä, The Clashin Mick Jones. Mukana olivat muutkin Clash-miehet, Ian Duryn Blockheads-yhtyeen jäsenet Mick Gallagher, Davey Payne ja Norman Watt-Roy sekä Clashin kolmoisalbumille Sandinista! osallistunut Tymon Dogg. Viimeksi mainittu sekä Joe Strummer ja Mick Jones ovat tehneet albumille kappaleita. Albumia on luonnehdittu viihteelliseksi.
Vuonna 1987 Ellen Foley näytteli Adrian Lynen ohjaamassa elokuvassa Vaarallinen suhde.
Henno Kamppuri

Henno Pellervo Orvo Kamppuri (28. kesäkuuta 1909 Lappeenranta – 24. joulukuuta 1980 Kuopio) oli suomalainen arkkitehti.

Henkilöhistoria ja ammattiura

Kamppurin vanhemmat olivat taidekauppias Artturi Kamppuri ja Evi Hämäläinen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1929 Viipurin suomalaisesta lyseosta ja valmistui arkkitehdiksi 1935 Teknillisestä korkeakoulusta. Kamppuri opiskeli myös viulunsoittoa 1921–1926 Viipurin musiikkiopistossa. Kamppuri oli aluksi apulaisena Jalmari Lankisen arkkitehtitoimistossa Viipurissa 1936–1939 ja vuonna 1937 hän perusti myös oman toimiston Viipuriin. Hän oli 1940–1941 Askon Tehtaat Oy:n arkkitehtina ja jatkosodan aikana muun muassa armeijakunnan linnoitusosaston suunnittelutoimiston päällikkönä. Sodan jälkeen Kamppuri toimi 1947–1955 Ylä-Kokemäenjoen seutukaavoitusliiton arkkitehtina ja 1957–1974 Oikeusministeriön arkkitehtina. Hänellä oli myös vuodesta 1946 oma arkkitehtitoimisto Helsingissä.
Louis Koo

Louis Koo (s. 21. lokakuuta 1970 Brittiläinen Hongkong) on hongkongilainen näyttelijä.
Amazing Race (10. tuotantokausi)

Amazing Race Suomessa

Tällä tuotantokaudella Amazing Race vieraili myös Suomessa. Kilpailijat tulivat ensin Helsinki-Vantaan lentoasemalle, josta heidän piti menne takseilla Kahvila Kappeliin. Siellä heitä odottivat seuraavat ohjeet: Kappelista heidän piti mennä Helsingin päärautatieasemalle, ja sieltä junalla Tampereelle. Tampereen rautatieasemalta he lähtivät takseilla Soppenharjun kouluun, Ylöjärvelle. Siellä kilpailijat joutuivat valitsemaan jommankumman tehtävän. Tehtävässä "Tämä suo" piti ratkaista esterata suolla, "Tuo suo" -tehtävässä piti opetella suohiihtoa. Ylöjärveltä kilpailijat lähtivät autolla takaisin Tampereen rautatieasemalle. Sieltä he menivät junalla Turkuun. Turun rautatieasemalta he menivät autoilla Lohjan kalkkikaivokseen. Siellä oli ensimmäinen tiesulku. Kalkkikaivoksessa he joutuivat pyöräilemään pimeässä kaivoksessa, etsiä kalkkikivi, ja tuoda se takaisin ylös. Sen jälkeen he saivat uudet ohjeet. Seuraava etappi oli Helsingissä. Kilpailijat joutuivat laskeutumaan alas Helsingin olympiastadionin tornista. Suomessa ei ollut ollenkaan varikkoa, vaan matka jatkui suoraan Ukrainaan.
Karjalaisten laulu

Karjalaisten laulu on karjalaisten maakuntalaulu, jota lauletaan paljon karjalaisten pitäjäjuhlissa. Laulun on säveltänyt ja sanoittanut P. J. Hannikainen. Laulusta lauletaan yleensä ensimmäinen, neljäs ja viimeinen säkeistö. Toinen karjalaisten paljon laulama laulu on Karjalan kunnailla.
Laulua on soitettu myös Kotiteollisuus-yhtyeen keikkojen alussa.

Ensimmäisen version synty 1881

P. J. Hannikainen kirjoitti Karjalaisten laulun ensimmäisen version vuonna 1881, jolloin se julkaistiin Savo-Karjalaisen osakunnan laulukokoelmassa  Uusi kannel Karjalasta, soitto sointuva Savosta. Helsingin yliopiston musiikinopettaja Richard Faltin valitsi laulun sävelmäksi Liperistä muistiin merkityn kansansävelmän, joka myöhemmin tuli tunnetuksi joululauluna No onkos tullut kesä. Hannikaisen mielestä sävelmän valinta ei kuitenkaan ollut onnistunut eikä laulu ollut tekstiltäänkään hyvä. Hän ei halunnut julkaista laulua uudelleen, kun opettaja Pekka Puhakka vuonna 1898 pyysi häneltä uutta sovitusta tekeillä olleeseen Kansanopiston laulukirjaan. Hannikainen toivoi myös, ettei kukaan muukaan sitä sovittaisi, vaan Karjalalle tehtäisiin kokonaan uusi maakuntalaulu.

Lopullinen versio vuonna 1899

Laulu jäi kuitenkin vaivaamaan Hannikaisen mieltä. Niinpä hän kesän 1899 aikana kirjoitti uuden tekstin ja sävelsi sen. Hän teki siitä yli 20 työversiota ennen kuin oli tyytyväinen. Puhakka sai nuotit loppukesällä 1899. Hän jakoi laulua kaikkiin Pohjois-Karjalan kansakoulupiireihin, ja Hannikainen puolestaan painatti laulun kahteen lauluvihkoon, jolloin Karjalaisten laulu alkoi nopeasti levitä.
Laulun onnistumista kuvaa Hannikaisen kohtaaminen säveltäjämestari Sibeliuksen kanssa kesällä 1899: Hannikainen oli esittänyt Karjalaisten laulua Sibeliukselle, joka oli lausunut siitä pienen kohteliaisuuden. Myöhemmin Hannikainen näki Sibeliuksen istumassa ajatuksissaan, ja hän kuuli Sibeliuksen hyräilevän Karjalaisten laulua.

Kurja-sana hämmentää

Laulun viimeisen säkeistön sanoja ”kurja Karjalamme” on aika ajoin arvosteltu. Varsin usein tässä kohdassa on alkuperäisten sanojen sijasta laulettu ”kaunis Karjalamme”. Maaherra Pirjo Ala-Kapee ehdottikin heinäkuussa 2004 laulun sanoja muutettavaksi. Hän piti sanoja ”kurja Karjalamme” Karjalaa väheksyvinä. Karjalaiset kävivät keskustelua muun muassa Karjala-lehdessä eivätkä lämmenneet muutokselle. Sana ”kurja” viittaa tässä siihen, että kaikista Suomen maakunnista juuri Karjala on kautta aikojen joutunut eniten kärsimään sodista, kuten on tapahtunut useita kertoja sekä ennen laulun kirjoittamista että myöhemminkin. Tämän totesi myös Ala-Kapeen herättämän keskustelun yhteydessä muun muassa Markku Laukkanen. Muutosta vastaan on huomautettu myös, että laulun ensimmäisessä säkeistössä todella sanotaankin: ”kaunis Karjalamme”.
Damnatio memoriae

Damnatio memoriae (lat.  muistin tuhoaminen) oli roomalainen käytäntö, jolla osoitettiin halveksuntaa pettureina ja häpeän tuojina pidettyjä kohtaan. Se tarkoittaa suomeksi suunnilleen muiston kiroamista. Jokainen jälki ihmisestä poistettiin, ikään kuin ihmistä ei ikinä olisi ollutkaan.
Tunnetuimpia esimerkkejä damnatio memoriaesta ovat epäsuosittujen keisarien kiroamiset heidän kuoltuaan. Ensimmäisenä kirottiin Caligula, sitten Nero. Keisari Caracalla kirosi veljensä Getan murhattuaan tämän.
Tuomion julistamisen jälkeen tuomitun nimi poistettiin kaikista kirjakääröistä, keisarien tapauksessa myös piirtokirjoituksista. Myös patsaat tuhottiin. Roomalainen elämä perustui kunnialle ja kasvot piti säilyttää kaikissa tilanteissa. Tällainen kunnian menetys oli hyvin kova rangaistus.

Vastaavia käytäntöjä muissa kulttuureissa

Samanlaisia käytäntöjä tai tapauksia on ollut myös muissa kulttuureissa. Esimerkiksi muinaisessa Egyptissä faarao Akhenatenin seuraajat koettivat hävittää kaikki häneen liittyvät nimikartussit ja muistomerkit. Antiikin Kreikassa Efesoksen Artemiin temppelin polttajan Herostratoksen nimi määrättiin hävitettäväksi. Myös nykyaikana on tapahtunut vastaavia tapauksia, esimerkiksi Stalinin vainojen aikana epäsuosioon joutuneet ihmiset jopa retusoitiin pois valokuvista.
Uivelot (elokuva)

Julkaisu

Elokuva sai julkisuutta vuonna 2008, kun Hustler ja Ilta-Sanomat julkaisivat ulkoministeri Ilkka Kanervan eroon johtaneen tekstiviestikohun yhteydessä Uivelot-elokuvan teosta kertoneen videopätkän. Videossa Kanervan kanssa tekstiviestikirjeenvaihdossa ollut Johanna Tukiainen esittää esihistoriallisten Uiveloiden heimopäällikköä, joka muun muassa juoksee jäällä uiveloiden ääntä matkien. Video sai kuukaudessa yli miljoona katsojaa ja oli vuoden katsotuin nettivideo. Samalla se oli Ilta-Sanomien historian luetuin verkkouutinen. 
Julkisuuden myötä elokuva tehtiin nopeasti valmiiksi nykyaikaan sijoittuvalla osuudella. Alan ammattilaisten mielestä ilman tekstiviestikohua elokuva olisi jäänyt pysyvästi pöytälaatikkoon.  Elokuvan valmistumisen ollessa loppusuoralla elokuvan rahoittajana toiminut kokoomusvaikuttaja yritti estää sen julkaisemisen. Elokuva tuli myyntiin DVD:nä keväällä 2008. Uivelot oli elokuvan tuottaneen aikuisviihdeyhtiö Keltaisen ruusun kunnianhimoisimpia hankkeita.

Vastaanotto

MoonTV:n Pornoetsivä-ohjelman juontaja Sonja Myllymäki piti Uiveloita todella omituisena taidepornoelokuvana, jossa kuvamateriaali on hienoa ja hyvin kansallisromanttista. Seksiä myös on paljon, se on mielenkiintoista ja monipuolista. Elokuva koostuu kuitenkin selvästi kahdesta erillisestä osasta, jotka yhdistyvät sotkuisesti.
Elokuvan trailerin arvioineen Ilta-Sanomien toimittajan Tuomas Mannisen mielestä sen esittelemä todellisuus, jossa Tukiaisen johtama heimo käyttää miehiä seksuaalisesti hyväkseen, on ”hätkähdyttävässä allegorisessa suhteessa tähän päivään, jossa Tukiainen hyödyntää Hymy-lehden avulla addiktiivisella tarmolla tekstiviestejä suoltanutta ministeriä”. 
Kullervo Koivisto sai vuoden 2008 Sexhibition-messuilla jaetun Kunnia-Jorma-tunnustuspalkinnon. Palkitsemisen yhtenä perusteena oli, että hän oli onnistunut tekemään pornoelokuvan, joka oli noussut maamme historian kohutuimmaksi pornoelokuvaksi kautta aikojen. Ohjaaja Kullervo Koiviston mukaan elokuva kuitenkin ”on yksinkertaisesti paska”, ja oman kertomansa mukaan hän oli leikkausvaiheessa ollut niin huonossa kunnossa, ettei ollut kyennyt osallistumaan elokuvan leikkaukseen.
Täpläkipuaja

Levinneisyys

Täpläkipuajaa tavataan Meksikosta Ecuadoriin ulottuvalla alueella. Sen kannaksi arvioidaan 50 000-499 999 yksilöä, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Pankkouuni

Pankkouuni on uunityyppi, jossa uunin sivussa on ulkoneva osa, johon on mahtunut makaamaan. Pankoksi on myös ryhdytty nimittämään pientä tasannetta liesiosan sivussa. Pankko voi myös olla uunin päällys. Pankkouuneja on säilynyt jossain määrin vanhoissa maalaistaloissa. Varsinaisten pankkouunien häviämiseen on vaikuttanut myös se, että uuneihin on vuosien mittaan tehty muutoksia ja parannuksia. Muun muassa Jämsän Kotiseutumuseossa on rekonstruoitu pankkouuni, joka on ollut vuonna 1735 rakennetussa savutuvassa.
Pahvilaatikko

Pahvilaatikko on aaltopahvista valmistettu laatikko, johon voidaan varastoida erilaisia tuotteita. Pahvilaatikoita käytetään nykyisin laajasti mm. elintarvike-, elektroniikka- ja metsäteollisuuden aloilla.

Ulkonäkö

Pahvilaatikot ovat tyypillisesti harmaita tai ruskeita, aaltopahvista valmistettuja särmiöitä. Joissakin pahvilaatikoissa on nostettava kansi, jossa voi olla myös reikä. Pahvilaatikon pintaan voi olla myös painettu tekstiä ja kuvia.
Matkustajajuna

Matkustajajuna eli henkilöjuna on ihmisiä kuljettava juna. Matkustajajunat kulkevat yleensä kerran tai kahdesti vuodessa julkaistavien aikataulujen mukaan.

Tekniikka

Suomalaisessa matkustajajunassa on useimmiten 4–8 matkustajavaunua, tosin niitä voi olla enemmänkin, jopa 20. Vaunut ovat yleensä neliakselisia ja pituudeltaan noin 26,5 metriä, vanhemmat vaunut ja moottorijunien välivaunut huomattavastikin lyhyempiä. Matkustajajunan kuljetuskapasiteetti on karkeasti sata matkustajaa päivävaunua kohden. Matkustajajunassa voi olla myös mm. ravintolavaunuja, lasten leikkivaunuja, makuuvaunuja ja autonkuljetusvaunuja. 
Vaunuja vetää veturi, joka voi olla diesel- tai sähkökäyttöinen, museojunaliikenteessä myös höyrykäyttöinen. Matkustajajuna voi koostua myös yhdestä tai useammasta moottorivaunusta ja niiden liite- tai välivaunuista. Tällöin puhutaan voimanlähteen mukaan joko sähkömoottorijunasta tai dieselmoottorijunasta. Moottorijunassa ei ole erillistä veturia, vaan koneisto on sulautettu joko yhteen tai useampaan moottorijunan vaunuista. 
Matkustajajunien kulkunopeudet vaihtelevat; lähi- ja taajamajunat kulkevat nopeimmillaan 80–160 km/h, pikajunat 120–160 km/h, intercity-junat 160–200 km/h ja suurnopeusjunat yli 200 km/h. Nopeimmat suurnopeusjunat kulkevat vasten rakennetuilla erikoisradoilla 250–330 km/h. Ensimmäiset liikenteessä olevat ja suunnitellut maglev- eli leijujunat käyttävät nopeutta 400–500 km/h.

Junatyypit

Junatyypillä tarkoitetaan junan kulkuunpanotarkoitusta. Junatyyppi riippuu sekä käytettävästä veto- että vaunukalustosta, sekä junalle aikataulussa suunnitelluista mahdollisista vaihtotöistä ja niiden luonteesta.
Proastiakós

Proastiakós (kreik. Προαστιακός, ”Esikaupunki[juna]”) on nimitys TrainOSE:n paikallisjunalinjoille Kreikassa. Ne palvelevat maan suurimpia kaupunkeja Ateenaa, Thessalonikia ja Patrasta. Paikallisjunaliikenteen kehittäminen alkoi 1990-luvulla ja ensimmäiset linjat aloittivat toimintansa Ateenan olympialaisten alla vuonna 2004. Uusia linjoja on rakenteilla.
Vääräjärvi (Toivakka, Haukanmaa)

Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,8 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy.
Pieni-Kaleton (Multia)

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Multianjoen valuma-alueella (35.67), jonka Mykänjoen valuma-alueeseen (35.675) se kuuluu.
Rauno Korpi

Rauno "Rane" Korpi (s. 25. kesäkuuta 1951 Tampere) on suomalainen jääkiekkovalmentaja. Korpi valmensi Suomen jääkiekkomaajoukkuetta vuosina 1986–1987. Lisäksi hän on valmentanut Suomen naisten maajoukkuetta (1996 – 1998) ja nuorten maajoukkueita.
Korpi on toiminut Tapparan päävalmentaja jääkiekon SM-liigassa vuosina 1979–1982, 1985–1991 ja 1997–1998. Hän valmensi joukkueensa muun muassa kolmeen peräkkäiseen mestaruuteen 1986–1988. Kaiken kaikkiaan Korvella on SM-liigasta valmentajana neljä mestaruutta, yksi hopea ja yksi pronssi. Tapparan lisäksi Rauno Korpi on valmentanut seuratasolla TuToa, EC KACia (Itävalta) ja EV Zugia (Sveitsi). Korpi on ollut päävalmentajana kaikkiaan 444 SM-liigaottelussa.
Suomen miesten maajoukkueen päävalmentajana Korven paras saavutus oli Moskovan kisojen 4. sija vuonna 1986. Naismaajoukkueen valmentajana hän voitti maailmanmestaruuskisoissa pronssia vuonna 1997 ja olympiapronssin vuonna 1998. Rauno Korpi on valittu vuoden valmentajaksi vuosina 1982, 1986 ja 1987 sekä Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 167.
Korpi on toiminut myös Suomen Jääkiekkoliitossa valmennuksen ja koulutuksen ohjaajana sekä yritysvalmentajana. Rauno Korpi on taitoluistelija Kiira Korven isä.
Bertta Tammelin

Elämä ja ura

Bertta Tammelinin vanhemmat olivat kivityömies Vihtori Tammelin ja Hilja Niittynen. Hän kävi kansakoulun synnyinpaikkakunnallaan Suoniemellä. Syksyllä 1924 hän aloitti näyttelijänä Tampereen Työväen Teatterissa. Hän suoritti myös lauluopintoja. Hänen ankara työkurinsa kiinnitti TTT:n johtajan Kosti Elon huomion. Tammelinin uran alkuvuosien töihin kuuluivat muun muassa Agnes (näytelmässä Synti), Aino Zink (Miehen kylkiluu) ja Kaarin (Kaksi kuningatarta). Myöhemmin hän tulkitsi Hella Wuolijoen suosittujen Niskavuori-näytelmien hahmoja, kuten Ilonaa (Niskavuoren leipä) ja Malviinaa (Niskavuoren nuori emäntä). Hänen tulkintansa Niskavuoren Hetasta oli erityisen vaikuttava.
Jatkosodan aikana Tammelin oli mukana sotamiesten viihdytyskiertueilla. 20-vuotisnäyttelijäjuhlassaan hän tulkitsi Conwayn perheen Maddea. Itse hän nimenomaan halusi puhua näyttelijäjuhlasta taiteilijajuhlan sijaan. Tammelin jäi Tampereen Työväen Teatterista eläkkeelle 1952. Hänen jäähyväisroolinsa oli rouva Maret Alfred Gehrin näytelmässä Kuudes kerros. Tammelinin näyttelijäntyölle oli ominaista intensiivinen eläytyminen. Haastatteluissa hän painotti näyttelijäntyön rehellisyyttä. Hän näyttäytyi pienessä sivuosassa Edvin Laineen elokuvassa Yrjänän emännän synti (1943).
SRWare Iron

SRWare Iron on Google Chrome -selaimen avoimeen lähdekoodin perustuva selain. Ironissa on jätetty pois id-tunnistus. Chromesta poiketen Iron ei lisää osoitepalkkiin ehdotuksia. SRWare Iron huolehtii siitä, että Google ja muut palvelut saavat selaimen käyttäjästä mahdollisimman vähän tietoa. SRWare Ironista julkaistiin ensimmäinen beta-versio 18. syyskuuta 2008, 16 päivää Google Chromen ensimmäisestä versiosta.
Jari Kettunen

Koulutus ja pedagogin työ

Kettunen opiskeli rumpujensoittoa Pop & Jazz Konservatoriossa ja lyömäsoittimia Kuopion musiikkiopistossa. Hän on toiminut sittemmin rumpujensoiton opettajana Metropoliassa  ja Porvoon musiikkiopistossa.

Yhtyeet

Kettunen soittaa muuan muassa Riku Niemi Orchestrassa, Laura Sippola &Tuki -yhtyeessä, Tijuana Taxissa, Vantaan Viihdeorkesterissa, Aboriginal Pig Bandissa, Jukka Syrenius Bandissä sekä Heikki Salo Tulipalo -yhtyeessä. Kettunen on myös toiminut Wigwamin rumpalina vuodesta 1993, minkä lisäksi hän on soittanut Kari Tapion, Pave Maijasen, Honey B. and the T-Bonesin ja Kojon yhtyeissä. Kettunen on myös studio-, TV- ja teatterimuusikko.
Hän on ollut Agentsin vakituinen rumpali vuodesta 2014.

Sooloprojektit

Kettunen julkaisi keväällä 2009 rautalanka-levyn Long Prairie River, joka sisältää 12 hänen omaa sävellystään. Hän soittaa levyllä rumpujen lisäksi soolokitara-osuudet. Albumin ohessa julkaistiin sarjakuvavihko, jonka kuvituksesta vastaa sivellinvedoin sarjakuvataiteilija Petteri Tikkanen.
Levyn ensimmäinen kappale on "KGB", jonka rautalankayhtye The Shadows levytti aikanaan nimellä "FBI". Kettusen versio ei kuitenkaan ole Shadows-cover, vaan perkussio- ja tasavireinstrumenteille uudelleen sovitettu versio.
Vuonna 2010 Kettunen sävelsi levylle jatkoa.
Samir Demnati

Samir Demnati (s. 20. toukokuuta 1989) on suomalainen pikajuoksija. Demnati edustaa Orimattilan Jymyä.
Pyöreä Kuorejärvi

Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 157,2 metriä mpy.
The Poodles

The Poodles on ruotsalainen glam metal/heavy metal -yhtye. Poodles on hakenut myös Euroviisuihin, mutta epäonnistui. Se on soittanut myös Melodifestivalenissa.
Khalid Al Qassimi

Ura

Hän ajoi monia vuosia Lähi-idän sarjoissa muun muassa Conrad Rautenbachin kanssa. Vuonna 2007 Abu Dhabi teki sponsorisopimuksen Fordin kanssa ja Al-Qassimi hyppäsi Fordin kolmosautoon. Kartturiksi tuli brittiläinen Nicky Beech. Hän debytoi Suomen MM-rallissa, ajaen kilpailussa 16:nneksi. Paras tulos oli Katalonian asvaltilla tullut 14. sija. Kaudella 2004 hän ajoi uransa ensimmäisen MM-rallin Subarulla, päätyen sijalle 20. Turkkiinkin hän osallistui, mutta keskeytti ulosajoon. Hän voitti myös Lähi-idän mestaruuden ennen Rautenbachia.
Kaudella 2005 hän ajoi vain yhden MM-rallin Turkissa, josta tuloksena oli keskeytys. Kaudella 2006 hän osallistui Akropoliksen ja Kyproksen ralleihin, sijoittuen Akropoliksessa 23. sijalle.
Kaudella 2007 hänet pestattiin Fordin kolmosautoon. Kauden paras tulos oli 14. sija Kataloniasta. Seuraavalla kaudella paras tulos oli Jordanian MM-rallin 9 sija.
2009 Al-Qassimin kartturiksi tuli brittiläinen Michael Orr. Orr siirtyi Matthew Wilsonin viereltä ja Nicky Beech siirtyi intialaisen Narem Kumarin kartturiksi. Hän ajoi Irlannissa, Kyproksella ja Portugalissa kahdeksanneksi. Kreikan rallissa hän ajoi kuudenneksi. Kaudella 2010 Al-Qassimi saavutti uuden pistelaskujärjestelmän ansiosta 12 pistettä. Hän ajoi pisteille Portugalin, Saksan ja Espanjan kilpailuissa.
Kaudella 2011 Al-Qassimi jatkoi rallin MM-sarjassa Fordilla Michael Orrin kanssa osallistuen kahdeksaan MM-osakilpailuun. Kauden ja koko tähänastisen uran paras sijoitus oli Australian rallin viides sija.
Kaudella 2013 Al-Qassimi vaihtoi Fordilta Citroën-tallin. Kartanlukijaksi Orrin sijaan tuli toinen britti Scott Martin, joka aiemmin oli toiminut Matthew Wilsonin kartanlukijana Stobart-tallissa. Al-Qassimi ja Scott osallistuivat Citroënin autolla seitsemään MM-osakilpailuun. Kauden parhaat sijoitukset tulivat Portugalin ja Australian ralleista joissa molemmissa he sijoittuivat sijalle 9.
Kaudella 2014 Al-Qassimi jatkoi Citroënin tallissa, mutta kartanlukijaksi vaihtui myöskin brittiläinen Chris Patterson. Patterson oli aiemmin istunut muun muassa Nasser Al-Attiyahin sekä Petter Solbergin kartanlukijana.
Kaudella 2015 Al-Qassimi ja Patterson jatkoivat Citroënin tallissa osallistuen viiteen MM-ralliin. Paras saavutus oli Argentiinan rallin kuudes sija. Muissa ralleissa hän oli hitain WRC1-luokan kuljettaja eikä sijoittunut pisteille.
Kaudella 2016 ja Kaudella 2017 Al-Qassimi ja Patterson jatkoivat yhteistyötään Citroën Total Abu Dhabin tallissa osallistuen molempina kausina neljään ralliin. Sijoitukset olivat poikkeuksetta pistesijojen ulkopuolella.
Kaudella 2018 Al-Qassimi ajoi edelleen Citroenin tehdastallissa. Ralleissa hän sijoittui pääosin viimeiseksi.