Lofootit

Maantiede ja geologia

Lofootit sijaitsevat Pohjois-Norjassa napapiiriltä pohjoiseen. Saariryhmä koostuu Våganin, Vestvågøyn, Flakstadin, Moskenesin, Værøyn ja Røstin kunnista. Suurimpiin saariin kuuluvat Hinnøyan eteläkärki, eteläinen Austvågøy, Gimsøya, Vestvågøya, Flakstadøya ja Moskenesøya. Kauempana etelässä on kaksi pienempää, eristäytynyttä saarta Værøy ja Røst. Koko saariryhmän pinta-ala on 1 227 km² ja asukasluku 24 500. Lofoottien saariryhmän ja sisämaan välissä on valtava Vestfjord ja pohjoisessa Vesterålen. Lofoottien suurimmat kaupungit ovat Vestvågøyssä sijaitseva Leknes ja Våganissa sijaitseva Svolvær.
Lofoottien maisemaa hallitsevat vuoret huippuineen, suojaisat lahdelmat, pitkälle ulottuva merenranta ja suuret, koskemattomat alueet. Lofoottien korkein vuori on Austvågøyssa sijaitseva Higravstinden (1 146 m). Lofooteilta koillisessa sijaitsevassa Møysalenin kansallispuistossa on jopa yli 1 200 m yltäviä vuoria. Lofoottien kallioperä koostuu pääosin prekambrikauden aikaisesta kiviaineksesta. Lofoottien vuoret muodostuivat vasta viimeisen, noin 10 000 vuotta sitten päättyneen jääkauden seurauksena. Jään vetäydyttyä jäljelle jäi runsaasti kovia harjanteita ja vuorenhuippuja.
Moskenesøyan ja ulompien saarten välissä, läntisillä Lofooteilla sijaitsee kuuluisa Moskstraumen. Se on niin sanottu maelstrom, joka koostuu useista vuorovesi-ilmiöön liittyvistä akanvirroista ja vesipyörteistä. Moskstraumen on lajissaan yksi maailman voimakkaimmista virroista ja on vaarallinen lähistön vesillä liikkujille.
Alueen merielämä on rikasta. Merenpohja vajoaa jyrkästi yli 2 000 metrin syvyyteen Lofoottien ja Vesterålenin pohjois- ja länsipuolella. Lofoottien saariryhmän lounaispuolella sijaitseva Røstrevet on suurin kylmän eli syvän veden koralliriutta ja suurin silmäkoralliriutta.
Geologinen tuntemus Norjan edustan mannerreunustasta syrjäisten Lofoottien ympäristössä on pysynyt rajallisena, kun lähiympäristön merkittävät tutkimukset ovat toistaiseksi rajoittuneet etelämpänä sijaitseviin Vøringin ja Møren altaisiin sekä kauempana rannoista sijaitsevalle syvälle vesialueelle Lofooteilta länteen. Lofoottien ja Vesterålenin alueella on Vøringin altaaseen liittyvä laajentuma, joka on geologisesti melko samankaltainen, joten alue tarjoaa potentiaalisen ympäristön jatkotutkimuksille. Ensisijaisia tutkimuskohteita olisivat vinot siirroksiin liittyvät lohkareet sekä horstirakenteet, jotka sisältäisivät eristyneitä jura- ja triaskautisia varastoja.

Saaret kauempana merellä

Moskenesøyaakin kauempana merellä sijaitsee lukuisia pienempiä Lofoottien saaria, joille kulkeminen tapahtuu lähinnä vesiteitse. Værøyan ja Røstin saarille on rakennettu kuitenkin lentokentät. Nämä ja monet muut pienemmät saaret kuuluvat Værøyn ja Røstin saaristokunnille. Værøyan saaren korkein kohta on Nordlandsnupen (450 m). Røstin pääsaari on melko alava, mutta kunnan korkein kohta sijaitsee 259 metriä merenpinnan tasoa ylempänä Storfjellet-vuoren nimeä kantavalla saarella.

Eläimistö

Lofooteilla on runsaasti merikotkia ja merimetsoja, ja paljon muita lintulajeja, kuten värikäs lunni. Saukot ovat alueella yleisiä ja suuremmilla saarilla on myös hirviä. Saaristo tarjoaa suojaisia vesialueita myös miekkavalaille ja kaskeloteille.

Kasvillisuus

Joissakin metsissä kasvaa mäntyjä ja pihlajaa. Lofooteilla ei ole luonnollisia havumetsiä, mutta alueella on joitakin istutettuja metsiä, joissa kasvaa kuusia. Saariryhmässä esiintyy myös suomenpihlajaa ja metsäomenapuita, joita ei kasva kauempana pohjoisessa.

Vapaa-ajan aktiviteetit

Lofootit tarjoavat monia erilaisia vapaa-ajan aktiviteetteja, kuten kallio- ja vuorikiipeilyä, pyöräilyä ja golfaamista. Kesäisin Lofooteilla on valoisaa kellon ympäri. Kallio- ja vuorikiipeilyä harrastetaan pääasiassa Austvågøyassa ja Moskenesøyassa, kun taas pyöräreitti kulkee Å:sta läpi Fiskebølin. Tie on osittain julkinen, mutta liikenne ei ole vilkasta, tosin heinäkuussa liikkeellä saattaa olla useitakin asuntoautoja.

Talous

Kalastus on yksi Lofoottien tärkeimmistä elinkeinoista. Saariryhmä on ollut jo yli tuhannen vuoden ajan hyvä turskanpyyntipaikka, erityisesti talvisin, kun turskat uivat Barentsinmereltä ja kerääntyvät Lofooteille kutemaan. Lofooteilla sijaitsevat turskien ja sillien kalastusalueet kuuluvat maapallon rikkaimpiin. Alavalla maalla myös maataloudella on merkittävä rooli.

Liikenne

Lofooteilta on autolauttayhteys mantereelle, esimerkiksi Svolværista Skutvikiin ja Moskenesista Bodøn. Lofooteilta on myös tieyhteys. Valtatie E10 yhdistää saariryhmän suurimmat saaret toisiinsa ja saariryhmän Manner-Norjaan siltojen ja merenalaisten tunnelien kautta. Lofooteilla kulkee päivittäin myös muutamia bussivuoroja saarien ja mantereen välillä.