Ebdo Mihemed

Elämä ja ura

Mihemed on Syyrian kurdi ja syntyisin Aleppon kaupungista. Mihemed asuu nykyään vaimonsa, 4-vuotiaan poikansa ja 13-vuotiaan tyttärensä kanssa Ruotsissa. Kaksi vanhempaa lasta jäi Syyriaan.
Mihemed on itseoppinut ammattimuusikko ja on soittanut lapsesta saakka tanbūr-luuttua. Hän osaa puhua kurdia (kurmandži), arabiaa ja turkkia. Kielitaidosta on hyötyä, koska häiden yleisönä Syyriassa voi olla arabeja, kurdeja, turkkilaisia tai turkmeeneja. Hän on esiintynyt enimmäkseen kotimaassaan Syyriassa, mutta on esiintynyt myös Turkissa, Dubaissa ja Saksassa. Hääkeikkoja hän tekee vuodessa 500–600 kappaletta.
Mihemed on suorittanut kahden ja puolen vuoden mittaisen asepalveluksen Syyriassa. Se on ollut ainoa tauko hänen 20-vuotiaana alkaneella ammattimuusikon urallaan.
Hän haluaa suomalaisissa haastatteluissa käytettävän arabiankielistä nimeään Abdo Mohamed. Helsingin Sanomien mukaan tämä valinta johtuu Syyrian diktatuurista. Kurdivähemmistö ei voi esimerkiksi opiskella omalla äidinkielellään, vaan arabia on ainoa tunnustettu kieli.

Syyrian sisällissota

Syyriassa alkoi kansannousu vuoden 2011 alussa. Konfliktista huolimatta Mihemed jatkoi häälaulajan ammatissaan tehden laulukeikkaa pääasiassa Aleppon lähikylissä. Toukokuussa 2012 Mihemedilla oli enää hyvin vähän keikkoja, koska sisällissodasta johtuen häitä ei juuri järjestetä. Taisteluiden siirryttyä Aleppoon vuoden 2012 kesällä Mihemed pakeni sotaa vaimonsa ja kahden nuorimman lapsensa kanssa ensin Turkkiin yrittäen saada sieltä viisumia Suomeen. Kun tämä ei onnistunut, niin he matkustivat laittomasti Egeanmeren yli Kreikkaan ja sieltä edelleen vuoden 2013 keväällä Ruotsiin, jossa hänen vaimollaan on sukulaisia.

Niilin hanhet eli Pinsedî Zêde

Artisti tuli Suomessa tunnetuksi Niilin hanhet -nimisestä Youtube-videosta. Videon tekee joidenkin mielestä hauskaksi siihen lisätty suomenkielinen tekstitys, joka muistuttaa ääntämykseltään kurdinkielistä sanoitusta. Videossa soi kansanlaulu Pinsedî Zêde, josta Mihemedin kutsumanimi Pensselisetä juontaa juurensa. Niilin hanhet -nimi tulee laulun kertosäkeessä toistuvasta fraasista. Näin Ebdo Mihemedin laululla ei ole mitään tekemistä siveltimen kanssa. Niilinhanhen nykyinen suomenkielinen nimi on afrikanhanhi.  
Videon on sanottu olevan yksi ilmentymä ”väärin kuultujen” lauluvideoiden internet-ilmiöstä. Video ilmestyi YouTubeen 23. elokuuta 2009 ja sen on tekstittänyt TheKassitus nimimerkkiä käyttänyt helsinkiläisopiskelija. Hänellä ei ollut videota tekstittäessään tietoa alkuperäisten sanojen merkityksestä tai laulajan henkilöllisyydestä vaan hän oli etsinyt tekstitettäväkseen mahdollisimman paljon suomelta kuulostaneen videon. Lokakuussa 2009 video oli mukana Iltasanomien hauskimpien nettivideoiden äänestyksessä, jossa tämä valittiin kaikkein hauskimmaksi.
Mihemedistä tehtiin myös muita videoita ”suomennoksineen” YouTubeen, kuten Mursuvaara, Lakana, Mineraaleja, Mihemmedin Eskimolaulu sekä Talon Kastike. Nämä muut videot eivät kuitenkaan saaneet samanlaista suosiota aikaan. Helsingin Sanomien toimittaja Esa Mäkisen mukaan ”jostain syystä ne [muut samaan ideaan perustuvat videot] eivät vain ole lainkaan niin hauskoja. Pensseli-setä on hyvää huumoria. Hajusavu ei ole.”
KSF Entertainment Group julkaisi kappaleesta karaokeversion "suomennossanoilla" ammattikäyttöön tarkoitetulle levylle.
Pinsedî Zêden alkuperäiset sanat kertovat surullisen tarinan ”tytöstä, joka pyytää äidiltään lupaa lähteä rakastamansa pojan matkaan, mutta äiti kertoo, että tytär onkin jo vaihdettu lammaslaumaan”. Tyttö vetoaa äitiinsä, että myötäjäisrahoilla he voisivat ostaa vaikka Aleppon kaupungin, mutta päätöstä ei voi enää perua.
Helsingin Sanomien Kuukausiliitteen numerossa 10/2009 oli sanat käännetty suomeksi seuraavasti:
»Leila, julma Leila

Hyvä äiti, anna minun naida hänet

Hyvä äiti, anna minun naida hänet

Pyydä tuhat kultaa

ja viisi sataa ylimääräistä

Vaadi tuhat kultaa

ja viisi sataa ylimääräistä

Sillä viidellä sadalla voit ostaa Aleppon kaupungin

Sillä viidellä sadalla voit ostaa Aleppon kaupungin

Vapauta hiuksesi äiti

Avaa palmikkosi

Voi voi rakas, on liian myöhäistä

Olet jo mennyt, kultaseni

Sinut on vaihdettu lammaslaumaan»

Mediailmiö

Kun Pensselisedästä oli tullut suuri internet-ilmiö Suomessa, Helsingin Sanomien toimittaja Janne Toivonen paikallisti laulajan suomalaisten kurdien avustuksella Koillis-Syyriaan, jossa tämä on tunnettu häälaulaja.  Ebdo Mihemedin löydyttyä keskeisenä yhteyshenkilönä on ollut 16 vuotta Suomessa asunut, nykyisin Laukaassa asuva yrittäjä Saydo Al Hanan, joka on Mihemedin lapsuudenystävä Efrinistä. Yllättävän uudelleentapaamisen myötä Al Hananista tuli Mihemedin manageri, tulkki, roudari ja kuljettaja.
Aluksi Mihemed ei ollut tietoinen omasta internet-suosiostaan, koska YouTube on Syyriassa kielletty. Hän oli ilahtunut kuullessaan menestyksestään, ja halusi Helsingin Sanomien kautta välittää viestin ihailijoilleen: ”Kutsukaa minut konsertoimaan!”.
Tuotantoyhtiö Filmiteollisuus Fine toi Mihemedin ensimmäiselle Suomen vierailulleen marraskuussa 2009. Hän esiintyi muun muassa televisiossa Ne Salmiset -ohjelmassa ja hänet nähtiin myös Kymmenen uutisten loppukevennyksessä 5. marraskuuta 2009. Ensimmäisen Suomen vierailun yhteydessä äänitettiin myös hänen laulamansa kurdinkielinen musiikkialbumi The Best of Pensselisetä, joka julkaistiin 7. joulukuuta 2009. Hän myös teki muutaman ravintolakeikan, muun muassa Tampereella, Helsingissä ja Jyväskylässä. Mihemed saapui toiselle, kahden kuukauden kiertueelle Suomeen helmikuussa 2010, jonka yhteydessä hän esiintyi ympäri maan Etelä-Suomesta aina Rovaniemelle saakka. Alkukevään 2010 kiertue jäi myös toistaiseksi hänen viimeisekseen Suomessa. 
Sen jälkeen kun uutisoitiin Mihemedin olevan pakolaisena Ruotsissa, levy-yhtiö päätti tuoda jäljelle jääneet The Best of Pensselisetä -levyt uudestaan myyntiin ja lahjoittaa niistä saadut rahat Mihemedille.