Aleksi Mäkelä

Ensimmäiset työt

Mäkelän ensimmäinen ohjaus oli vuonna 1988 valmistunut televisioelokuva Uimataidoton, jonka pääosia esittivät Samuli Edelmann, Santeri Kinnunen ja Niko Saarela. Heistä tuli myöhemmin Mäkelän luottonäyttelijöitä yhdessä Kari Hietalahden ja Juha Veijosen kanssa. Mäkelän seuraava ohjaustyö oli vuonna 1989 televisioon valmistunut road movie 1249 km, jossa näytteli samoja näyttelijöitä kuin Mäkelän esikoisohjauksessa. 
Seuraavana vuonna valmistui televisioelokuva Olinkin jo lähdössä, jota seurasi Mäkelän ensimmäinen täyspitkä elokuva Romanovin kivet. Elokuvan tuotti Spede Pasanen. Toimintaelokuva laman aikaisessa Suomessa maksoi runsaat viisi miljoonaa markkaa, ja se sai ensi-iltansa 26. marraskuuta 1993 Helsingissä. Paul Jyrälä voitti elokuvasta Jussin parhaasta äänisuunnittelusta. 
Vuosina 1994–1995 Mäkelä ohjasi Vintiöt- ja Shampanjaa ja vaahtokarkkeja -televisiosarjat. Vuonna 1994 hän ohjasi toisen kokopitkän elokuvansa Esa ja Vesa – auringonlaskun ratsastajat kolmen miljoonan markan budjetilla. Elokuva sai useita Jussi-palkintoja: Juha Veijonen voitti parhaan miespääosan Jussin ja Mäkelä ensimmäisen ohjaus-Jussinsa. Elokuvan tuotti Mäkelän tuleva työllistäjä Markus Selin.
Vuosina 1996–2004 Mäkelä ohjasi televisiosarjoja Peltiheikit, Trabant Express, Tähtitehdas, Muodollisesti pätevä, Äkkiä Anttolassa, Kylmäverisesti sinun sekä Käenpesä.

Läpimurto ja menestys

Kahden kokopitkän elokuvan jälkeen Mäkelä ohjasi Häjyt (1999). Elokuvan tekeminen maksoi kuusi miljoonaa markkaa ja jäi suurmenestyksestä huolimatta lipputuloissa tappiolle. 327 000 suomalaista kävi katsomassa elokuvan teattereissa, ja miljoonat ovat nähneet sen lukuisissa televisioesityksissä. Elokuva sai seitsemän Jussi-ehdokkuutta, voittaen niistä yhden (Kalevi Haapoja, paras miessivuosa).
Lähes yhdeksän miljoonan markan budjetilla tehty Lomalla-elokuva valmistui vuonna 2000. Mäkelän ohjauksessa nähtiin vanhat tutut näyttelijät, joista Outi Mäenpää palkittiin Jussi -palkinnolla parhaasta naispääosasta.
Mäkelän ohjaamasta Pahat pojat -elokuvasta (2003) tuli yksi kaikkien aikojen suurimmista kotimaisista katsojamenestyksistä, jonka näki teattereissa yli 614 000 katsojaa. Ennen elokuvan ilmestymistä epäiltiin, pystyykö Mäkelä tekemään toisen Häjyjen kaltaisen hyvin suositun kotimaisen elokuvan. Pahat pojat keräsi lopulta viisi Jussi-ehdokkuutta ja kaksi voittoa (Paras kuvaus ja paras äänisuunnittelu).
Pahojen poikien jälkeen Mäkelä ohjasi Reijo Mäen suosittuihin dekkareihin pohjautuvan Vares – yksityisetsivä -elokuvan (2004). Hän ohjasi myös elokuvan jatko-osan, V2 – Jäätynyt enkeli, joka sai ensi-iltansa vuonna 2007.
Vuonna 2006 Mäkelä julkaisi toistaiseksi suurimman menestyselokuvansa Matin, joka perustui mäkihyppääjä Matti Nykäsen elämään. Elokuva teki historiaa keräten huikeat katsojamäärät vasta muutamassa päivässä ja rikkoen useita ennätyksiä. Mäkelä vahvisti elokuvalla paikkansa suurien suomalaisten kaupallisten ohjaajien joukossa.
Mäkelän vuonna 2009 ilmestynyt Rööperi-elokuva perustuu Harri Nykäsen ja Tom Sjöbergin Rööperi – rikoksen vuodet 1955–2005 -kirjaan. Elokuva menestyi teattereissa hyvin.
Mäkelä ohjasi lokakuussa 2011 elokuvateattereihin ilmestyneen Kotirauha-elokuvan.
Vuonna 2013 ilmestyi Mäkelän 11. elokuva Kaappari, joka perustuu liikemies Aarno Lamminpartaan vuonna 1978 aseella uhaten tekemään lentokonekaappaukseen. Pääosaa elokuvassa näyttelee Kari Hietalahti.
Mäkelän ohjasi vuonna 2014 ensi-iltaan tulleen elokuvan Kummeli V, joka oli koomikkoryhmä Kummelin viides elokuva.
Mäkelän uusin elokuva on vuonna 2019 ensi-iltansa saanut Olen Suomalainen