Raide-Jokeri

Historia

Vuonna 1990 Helsingin kaupunki esitteli suunnitelman Itäkeskuksesta Leppävaaraan kulkevasta poikittaisesta pikaraitiotielinjasta, joka oli nimetty Jokeriksi (Joukkoliikenteen kehämäinen raideinvestointi). Linjan pituus olisi ollut noin 21 kilometriä ja kustannusarvio hankkeelle oli noin 750 miljoonaa markkaa. Vuoden 1994 Pääkaupunkiseudun liikennejärjestelmäsuunnitelmassa Jokeri-pikaraitiotie oli esitetty välittömästi aloitettavaksi hankkeeksi. Jokerin ideoineen HKL:n suunnittelujohtajan jäätyä eläkkeelle suunnitelmat pikaraitiotiestä kuitenkin hylättiin ja Jokeri-linjaa päätettiin alkaa suunnittelemaan linja-autoin liikennöitävänä linjana, sillä pikaraitiotielinjan kustannusten koettiin olevan liian suuret arvioituihin matkustajamääriin nähden. Raide-Jokerin matkustajamäärien oli kuitenkin arvioitu olevan merkittävästi suuremmat kuin Helsingin metron samanhintaisen Itäkeskus–Vuosaari-osuuden, joka päätettiin rakentaa. Pääkaupunkiseudun liikennejärjestelmäsuunnitelma PLJ 1998:ssa Raide-Jokerin suunnittelu ja rakentaminen päätettiin lykätä aina vuoden 2030 jälkeisiin hankkeisiin asti.
Jokeri-bussilinjan eli linjan 550 liikennöinti aloitettiin elokuussa 2003. Sittemmin bussilinjan odotettua suurempi suosio ja siitä juontuneet ongelmat kuten ylikuormitus ja ketjuuntuminen ajoivat aikaistamaan korvaavan pikaraitiotielinjan rakentamista. Tällä hetkellä runkolinjalla 550 tehdään arkisin noin 40 000 päivittäistä matkaa, mutta vuonna 2025 linjalla on ennustettu olevan päivittäin jopa lähes 90 000 potentiaalista käyttäjää, mikä ylittää bussilinjan kuljetuskapasiteetin täysin.
Pikaraitiotien alustava yleissuunnitelma valmistui toukokuussa 2009. Suunnitelman perusteella linjasta saatiin alustava, 212 miljoonan euron kustannusarvio ja kaavavarausten teko tuli mahdolliseksi. Helsingin kaupunkisuunnittelulautakunta suositti työn jatkamista hankesuunnitelmalla välittömästi. Helsingin kaupungin liikennelaitoksen johtokunta päätti vuonna 2009 selvittää HKL:n suunnittelijoiden esityksen perusteella edelleen mahdollisuuksia kehittää Jokeria bussi- tai johdinautolinjana. Helsingin seudun liikenteen toimesta tehtiin johdinautoliikenteestä vielä erillinen hankeselvitys vuonna 2011. Aiemmin vuonna 2003 YTV ja liikenne- ja viestintäministeriö olivat tilanneet saksalaiselta konsulttiyritykseltä selvityksen, voitaisiinko Raide-Jokeri yhteensovittaa Helsingin metrolinjaan niin, että raitiovaunuilla voitaisiin liikennöidä myös metroradalla. Raitiovaunujärjestelmiin tehtävien muutostöiden laajuus ja yleisesti koko integrointihankkeen kannattamattomuus ajoivat idean hylkäämiseen.
Helsingin seudun liikennejärjestelmäsuunnitelma HLJ 2011:ssä Raide-Jokeri oli jo listattu vuoteen 2020 mennessä toteutettaviin hankkeisiin, mutta kiireellisyysjärjestyksessä toiseksi viimeisenä mm. Pisararadan sekä metrolinja- ja kaupunkiratalaajennusten jälkeen. Järjestyksestä on kuitenkin todettu, että yksittäisen hankkeen viivästyminen ei saa viivästyttää seuraavien aloitusta. Vuoden 2011 hankearviossa todettiin, että Raide-Jokeri on hankkeena paitsi välttämätön myös kaupungeille taloudellisesti kannattava, sillä sen kustannus-hyötysuhde on jopa 1,25. Tehostuvan maankäytön ansiosta raitiolinjan varrelle arvioidaan tulevaisuudessa muuttavan 23 000 asukasta ja syntyvän 14 000 työpaikkaa enemmän verrattuna siihen, että linjan liikennöintiä ja kehittämistä jatkettaisiin linja-autoin. Pelkästään Helsingin puolella Raide-Jokerin kokonaispotentiaalin arvioidaan olevan noin 92 000 asukasta ja 48 000 työpaikkaa vuoteen 2050 mennessä. Vuonna 2040 Raide-Jokerilla ennustetaan kulkevan arkisin noin 102 000 matkustajaa päivässä.
Vuonna 2013 linja oli Helsingin kaupunkisuunnitteluviraston liikenneinvestointien talousarvioehdotuksessa merkitty vuosille 2017–2020. Helsingin seudun liikennejärjestelmäsuunnitelma HLJ 2015:ssä Raide-Jokeri esitetään toteutettavaksi vuoteen 2025 mennessä.
Raide-Jokerin hankesuunnitelma valmistui tammikuussa 2016. Hankesuunnitelmassa Raide-Jokerin rakentamiskustannuksiksi arvioitiin 275 miljoonaa euroa. Bussilinjan korvaaminen pikaraitiotiellä eteni, kun Suomen hallitus lupasi kehysriihessä 5. huhtikuuta 2016 sille rahoitusta. Valtio vauhditti hanketta antaen sille tukea kolmanneksen kokonaiskustannuksista eli 84 miljoonaa euroa edellyttäen, että kaupunkien päätöksenteko ja rakentaminen suoritetaan mahdollisimman pian. Espoon kaupunginvaltuusto hyväksyi 13. kesäkuuta 2016 hankkeen äänin 59–16 ja Helsingin kaupunginvaltuusto yksimielisesti 15. kesäkuuta 2016. Kun molemmat kaupungit päättivät jatkaa hankkeen valmistelua, aloitettiin yksityiskohtaisempien toteutussuunnitelmien laatiminen. Toukokuussa 2016 julkaistujen tietojen mukaan hankkeen kustannusarvio on kohonnut 459 miljoonaan euroon, josta raitiovaunujen hankintakustannusten osuus on noin 95 miljoonaa euroa.
Raide-Jokerin asemakaavamuutokset ja hankesuunnitelman pohjalta tehtävät katusuunnitelmat ovat parhaillaan käynnissä. Hankkeen palveluntuottajat kilpailutettiin vuoden 2017 aikana. Kesäkuussa Raide-Jokerin suunnittelijoiksi valittiin Siton, Ramboll Finlandin ja VR Trackin yhteenliittymä. Lokakuussa 2017 Raide-Jokerin urakoitsijoiksi valittiin YIT ja VR Track. Raide-Jokerin suunnitteluun ja toteuttamiseen käytetään ns. allianssimallia, eli linja toteutetaan Helsingin ja Espoon kaupunkien yhteishankkeena ilman erikseen perustettavaa, tilaaja- ja toteuttajaorganisaationa toimivaa osakeyhtiötä. Tällä hetkellä tavoitteena on aloittaa Raide-Jokerin rakentaminen viimeistään alkuvuonna 2019. Hankkeen lokakuussa 2017 vahvistettu budjetti on 275 miljoonaa euroa, josta rakennuskustannusten osuus on noin 205–225 miljoonaa euroa. Suunnitelmaan sisältyvät optiot, yhdysraiteen sekä varikoiden rakennuskustannukset, ovat suuruudeltaan noin 100 miljoonaa euroa. Marraskuussa 2018 esitetty uusin kustannusarvio on vuoden 2015 hintatasossa 367 miljoonaa euroa, josta varikon rakennuskustannukset ovat 64 miljoonaa euroa. Raide-Jokerin lopullinen kustannusarvio valmistui tammikuussa 2019, ja siinä hankkeen kustannusarvioksi täsmentyi 386 miljoonaa euroa joulukuun 2018 hintatasossa. Raide-Jokerin rakentamisen alkoi kesäkuussa 2019 ja liikennöinnin linjalla alkaa suunnitelmien mukaan kesäkuussa 2024.
Alustavia suunnitelmia on ollut laajentaa Raide-Jokeria tulevaisuudessa reitille Viikki–Pasila–Otaniemi–Tapiola. Tämä ns. Tiederatikka-laajennus on jo mainittu Helsingin seudun liikennejärjestelmäsuunnitelmissa, mutta sen toteuttaminen olisi ajankohtaista vasta aikavälillä 2026–2040.

Rata

Raide-Jokerin linja on yhteensä noin 25 kilometriä pitkä, josta 16 kilometriä sijoittuu Helsinkiin ja 9 kilometriä Espooseen. Raide-Jokerin ratalinjaus vastaa karkeasti nykyistä runkolinjaa 550, mutta kulkee suuren osan matkasta omalla väylällään, erillään muusta liikenteestä. Tällä varmistetaan raitiovaunujen mahdollisimman nopea ja häiriötön kulku. Autoliikennettä kohdataan risteyksissä, mutta niihin tehdään raitiovaunuille liikennevaloetuudet.
Nykyinen bussilinja jatkaa Espoon puolella Laajalahdesta Tapiolan kautta Westendinasemalle, mutta raitiolinja kulkee Otaniemen kampuksen kautta Espoon puoleisen päätepysäkin tullessa Keilaniemeen metroaseman lähettyville. Alun perin myös raitiolinjan oli suunniteltu kulkevan Tapiolan kautta, mutta vuoden 2013 suunnitelmassa reitti muutettiin tarkoituksenmukaisempana kulkemaan Otaniemen kautta. Helsingin puoleinen päätepysäkki on bussilinjan tavoin Itäkeskuksen metroaseman yhteydessä. Raitiolinjan reitille tulee 34 pysäkkiparia, keskimäärin 800 metrin välein. Pysäkit on sijoitettu nykyisten ja rakentuvien asuinalueiden läheisyyteen sekä niin, että pysäkeiltä on mahdollisimman nopea vaihtoyhteys rautatie-, metro- ja bussilinjoille. Linjaa tullaan ajamaan vuorokaudenajasta riippuen 5–10 minuutin vuorovälein, ja matka-aika linjan päästä päähän on noin tunti.
Raide-Jokeria varten rakennetaan  neljä uutta siltaa kehä- ja valtateiden sekä Vantaanjoen ylittämiseen ja lisäksi noin 400 metrin pituinen betoni- ja kalliotunneli Pitäjänmäen Patterinmäkeen. Raitiolinjan 27-paikkainen varikko sijoitetaan Roihupellon teollisuusalueelle. Vuoden 2016 hankesuunnitelmassa oli varauduttu myös rakentamaan 14-paikkainen sivuvarikko Laajalahteen, mutta myöhemmin tammikuussa 2018 tehtiin päätös vain päävarikon rakentamisesta ja sivuvarikko jätettiin varaukseksi. 
Raiteita kulkee koko linjan pituudelta vierekkäin kaksi, ja lisäksi tasaisin välimatkoin reitille on sijoitettu puolenvaihtopaikkoja, jolloin esimerkiksi este tai vikaantunut vaunu voidaan ohittaa keskeyttämättä liikennöintiä. Raide-Jokeri tulee käyttämään 1 000 millimetrin raideleveyttä. Myös 1 435 millimetrin raideleveyttä pidettiin vaihtoehtona, mutta linjan vaunukaluston ja ratainfrastruktuurin halutaan olevan kunnossapidon ja liikennöinnin kannalta mahdollisimman hyvin yhteensopivia nykyisen raitiotieverkoston ja sen käytössä olevien Artic-raitiovaunujen kanssa.

Kalusto

Raide-Jokerin liikennöinti toteutetaan Transtechin valmistamilla Artic-sarjan vaunuilla. Vaunut ovat 34 metriä pitkiä, ja ne on myöhemmin mahdollista jälkiasennuksena pidentää 44 metrin pituisiksi. Näistä perusmallia pidemmistä vaunuista käytetään kauppanimeä Artic XL. Transtech on suunnitellut vaunujen tekniset ratkaisut, ja vaunun muotoilusta ja ulkoasusta vastaa turkulainen Idis Design.
Vaunussa on 76 istuma- ja 180 seisomapaikkaa, joten yhteen Raide-Jokerin raitiovaunuun mahtuu jopa kolme kertaa enemmän matkustajia kuin yhteen nykyisellä bussilinjalla liikennöivään linja-autoon. Vaunuissa on ohjaamo molemmissa päissä, joten linjalle ei tarvitse rakentaa päätesilmukoita, koska vaunuja voidaan ajaa kumpaankin suuntaan. Vaunujen huippunopeus Raide-Jokerin linjalla on 70 km/h, keskinopeuden ollessa noin 25 km/h. Raide-Jokeri on pikaraitiotienä merkittävästi nopeampi järjestelmä kuin Helsingin raitioliikenne, jossa keskinopeudet ovat vain noin 13–15 km/h.
Vaunuja tilataan Raide-Jokerin liikennöintiin 29 kappaletta. Ensimmäiseksi valmistuu prototyyppivaunu, jolla liikennöidään aluksi kesällä 2019 koeajoja Helsingin kantakaupungin raitiolinjoilla. Koeajoja varten raitiolinjoilla käytettiin maaliskuussa 2017 Raide-Jokerin vaunun kokoista mittakehikkoa, jotta varmistuttiin pitkän vaunun soveltuvuudesta nykyiselle raitiotieverkolle. Transtech on myös rakentanut vaunusta puisen mallin, jolla voidaan testata muun muassa vaunun esteettömyyttä. Vaunujen sarjatuotanto alkaa prototyyppivaunun koeajojakson jälkeen.