Koutokeino

Nimi

Kunnan suomenkielinen nimi Koutokeino tulee pohjoissaamenkielisestä nimestä Guovdageaidnu. Kunnan norjankielinen nimi Kautokeino puolestaan pohjautuu suomenkieliseen nimeen.
Guovdageaidnu tarkoittaa suomeksi keskitie. Nimi saattaa tulla siitä, että Koutokeinosta on yhtä pitkä matka Alattioon (vanha markkinapaikka), Karesuvantoon, Raisiin ja Kaarasjoelle.

Maantiede

Koutokeinon kunnan pinta-ala on 9 707,34 km², joka tekee siitä Norjan suurimman kunnan pinta-alan mukaan. Kunnan rajanaapureita ovat Alattio pohjoisessa, Kaarasjoki idässä, Tromssan läänin puolella Raisi lännessä ja Naavuono koillisessa, sekä Suomen puolella Inari kaakossa ja Enontekiö etelässä.
Kolmen maan läpi kulkevan Kalottireitin toinen pää on Koutokeinossa. Koutokeinon kunnan ja sen keskustaajaman läpi virtaa alajuoksultaan Altajoeksi kutsuttu Koutokeinojoki.
Kunnan korkein vuori on Čáravárri, jonka huippu kohoaa 887 metrin korkeuteen. Metsä on lähes sataprosenttisesti koivua, ja monissa kohdin on vain paljakkaa.

Ilmasto

Koutokeinossa vallitsee subarktinen ilmasto, ja talvet ovat usein kylmiä ja kesät lämpimiä. Kaamos kestää noin 7 viikkoa, marraskuun loppupuolelta tammikuun puoleenväliin, ja lisäksi kesäisin on yötön yö.

Historia

Koutokeinosta muodostettiin oma kirkkoherrakuntansa vuonna 1674. Ensimmäinen kirkkoherra oli Ylitornion kirkkoherra Nicolai Ulopolitanuksen poika Johannes Nikolainpoika Tornensis. Ensimmäinen kirkko Koutokeinoon saatiin vasta seuraavan kirkkoherran, Johanneksen veljen Andreasin aikana vuonna 1701.
8. marraskuuta 1852 Koutokeinossa tapahtui Koutokeinon kansannousu, joka oli saamelaisten aloittama kansannousu norjalaisia vastaan. Kansannousun aloitti lestadiolainen äärilahko Koutokeinon hurmos.

Politiikka

Koutokeinon kunnanjohtaja on Norjan työväenpuolueen Johan Vasara ja varakunnanjohtaja Johttisápmelaččaid listu -puolueen Anders S. Buljo.
Koutokeinon kunta oli vuoteen 2009 asti oma vaalipiirinsä saamelaiskäräjävaaleissa, mutta siitä lähtien se on ollut osa Ávjovárrin vaalipiiriä yhdessä Kaarasjoen ja Porsangin kuntien kanssa. Muissa vaaleissa se on osa Finnmarkin vaalipiiriä.

Kaivostoiminta

Koutokeinon Biedjovággissa on ollut aiemmin kaivostoimintaa. Vuonna 2010 Biedjovággin kaivosten vanha omistaja IGE Nordic myi kaivokset Arctic Gold -yhtiölle. Vuonna 2012, kun kunnanvaltuusto päätti kaivostoiminnasta, tulos oli ei. Kesäkuun neljännen ja viidennen päivän välisenä yönä Max Mackhè, joka pysyi tuntemattomana yhden vuorokauden ajan, liimasi keskustaajaman ilmoitustauluille, oviin, seiniin, valotolppiin ja muihin mahdollisiin paikkoihin protestijulisteita joiden otsikko oli «Si NEI til gruvedrift og opplev fordelen!», eli vastustusta kaivostoimintaa kohtaan. Pian sen jälkeen alueelle ilmestyi samantapaisia julisteita kaivostoiminnan puolesta, kuin oli ollut aiemmin kaivostoimintaa vastaan.

Liikenne

Koutokeinon julkinen liikenne on vähäistä, ja melkein kaikki asukkaat omistavat henkilöauton. Koutokeinon ja Alattion välisiä busseja kulkee vuoden ympäri. Jo 1-luokkalaisten (6-vuotiaiden) koulumatkojen ollessa pisimmillään monta kymmentä kilometriä on Koutokeinossa koulubusseja, jotka liikennöivät koulujen ja asutetuimpien teiden välillä aamuisin ja iltapäivisin. Näihin minibusseihin voi tarpeen mukaan tulla kyytiin muitakin paikallisia. Koutokeinossa on takseja, mutta ei varsinaista taksiasemaa eikä taksipaikkaa. Joitain kilometrejä keskustaajamasta pohjoiseen on toisen maailmansodan aikainen lentopaikka, Koutokeinon lentokenttä, mutta sillä ei ole tällä hetkellä minkäänlaista liikennöintiä. Koutokeino on tieyhteydessä Riksvei 93:n avulla Alattioon, Riksvei 92:n avulla Kaarasjoelle, ja Norjan puolen Riksvei 93:n ja Suomen puolen Kantatie 93:n avulla Enontekiön Hettaan.

Koulutus

Koutokeinossa on nykyään viisi opetuslaitosta. Keskustaajamassa sijaitsevat Koutokeinon ala-aste ja Koutokeinon yläaste, jotka aiotaan yhdistää hallinnollisesti yhdeksi kouluksi. Ala-asteella opetusta on erikseen sekä saameksi että norjaksi, mutta norjankielisiä luokkia on vain kaksi, 1-4 C ja 5-7 C, koska suurin osa lapsista käy saamenkielistä luokkaa. Yläasteella opetus ei ole kielellisesti jaoteltua. Keskustaajamassa on myös Sámi joatkkaskuvla ja boazodoalloskuvla. Kunnan koulutuksen huippu on Saamelainen korkeakoulu (pohjoissaameksi Sámi allaskuvla), jossa on noin 200 opiskelijaa ja 80 työntekijää.  Maasin kylässä on Máze lagasbirasguovddáš, jossa on peruskoulu, iltapäivätoimintaa ja päiväkoti. Maasin koulussa kaikki opetus on saameksi. Koutokeinossa Láhpoluoppalin kylässä oli myös koulu, Láhpoluoppalin koulu, mutta se lakkautettiin kesällä 2012.

Kulttuuri

Koutokeinossa vallitsee vahva saamelaiskulttuuri, ja kuntaa pidetään saamelaisuuden keskuksena. Koutokeinossa sijaitsevat mm. Saamelainen korkeakoulu (Sámi allaskuvla) ja saamelaisten kansallisteatteri Beaivváš Sámi Teáhter. Pääsiäisenä Koutokeinossa järjestetään Koutokeinon pääsiäisfestivaalit (Kautokeino påskefestival) sekä saamelainen laulukilpailu Sámi Grand Prix.

Struven ketju

Koutokeinon kunnan alueella on kaksi Struven ketjun suojeltua pistettä. Ne ovat vuorenhuipuilla Luvddiidčohkka ja Bealjášvárri.

Kieli

Sekä pohjoissaamen kieli että norjan kieli ovat tasa-arvoisia. Niitä käytetään sekä saamelaisessa että julkisessa hallinnossa. Koutokeinon väestöstä yli 90 prosentilla on pohjoissaame äidinkielenään. Koutokeino oli ensimmäinen ja pitkään ainoa kunta Norjassa, jossa saame oli tasa-arvossa norjan kanssa julkisessa hallinnossa.