Jaanus Rahumägi

Jaanus Rahumägi (sündinud 5. septembril 1963 Arukülas) on Eesti ettevõtja ja Reformierakonda kuuluv poliitik. 
Jaanus Rahumägi oli X ja XI Riigikogu koosseisu liige, Tallinna volikogu liige. Jaanus Rahumägi on Küprose Vabariigi aukonsul kogu Eesti Vabariigi territooriumil ja Eesti Karate Föderatsiooni President.
Rahumägi juhib rahvusvahelist turvafirmat ESC Global Security, mis tegeleb laevandusettevõtete turvalisuse tagamisega eri paigus maailmas. Jaanus Rahumägi on kirjutanud nii Eesti kui välismeediale kümneid artikleid ja avaldanud arvamusi erinevatel julgeoleku, ühiskondlikel ning äriteemadel. On avaldanud 1990. aastal enesekaitse õpiku.
Teda on autasustatud Siseministeeriumi, Päästeameti, Kaitseministeeriumi ja Politsei aukirjade, tänukirjade ja medalitega.

Haridus

Jaanus Rahumägi on õppinud Tallinna 22. Keskkoolis ja Harju Kaugõppe Keskkoolis 1983, Tallinna Pedagoogilises Instituudis kehakultuuri erialal 1988–1990, Concordia Rahvusvahelises Ülikoolis rahvusvahelise õiguse erialal 1996–1999 ning Akadeemias Nord õigusteaduse erialal 2001–2002.

Töökäik

Rahumägi on töötanud enesekaitse instruktorina 1985–1990, Eesti Vabariigi Eriteenistuses koolitusjuhina ja kaitseteenistuses 1990–1991, Välisministeeriumi konsultandina 1993–1994, Eesti Politsei peadirektori politseinõunikuna 1995–1997, Eesti Turvakeskuse AS-i (Estonian Security Center, ESC) juhina 1991–1995 ja 1997–1998 ning Siseministeeriumis sisejulgeoleku nõunikuna 2000–2002. 2003–2011 oli Rahumägi X ja XI Riigikogu koosseisu liige. Rahumägi kuulus Riigikogu õiguskomisjoni ja juhtis 2007–2011 Riigikogu Julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni. 2011. aastast on ta ESC Global Security juhatuse liige.
Ta oli turvafirma ESC rajaja ja ainuomanik.
Jaanus Rahumägi on pidanud loenguid ning avaldanud artikleid julgeoleku korralduse ja kontrolli teemadel.

Poliitiline tegevus

Jaanus Rahumägi oli Res Publica liige ja aseesimees 2002–2005, alates 2005. aastast on ta Eesti Reformierakonna liige. 
Rahumägi oli Tallinna Linnavolikogu liige 2002–2003 ja 2010– (liikmesus peatatud seoses tööga riigikogus). 
2003–2011 kuulus ta Riigikokku, olles X ja XI Riigikogu liige. Ta oli Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjonis ja õiguskomisjonis, samuti julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni esimees.

Ühiskondlik tegevus

Jaanus Rahumägi alustas oma ühiskondlikku tegevust 1986. aastal, pärast seda, kui 1982. aastal saavutatud Eesti karate meistri tiitlile järgnenud armeeteenistust saabus tagasi Eestisse ja asutas Mainori Karate klubi. Klubi tegevusaastate jooksul harjutas klubis kokku üle 600 lapse.
1980date lõpus alustas Jaanus Rahumägi NSVL korrakaitse süsteemi välist ühiskondlikku tegevust. 1988. aastal alustas Rahmägi esimese eraturvateenistuse loomist ja alternatiivsete korrakaitse treeningutega NSVL territooriumil, tehes seda Mainori karate klubi nime all. Ta kutsus spordiklubi egiidi all Eestisse erinevaid Läänriikide politsei ja eriteenistuste instruktoreid, kes aitasid koolitada tolle aja kohta uute meetoditega ja Lääneliku kultuuriga korrakaitsjaid. Selle tulemusel sai Jaanus Rahumägist üks Rahvarinde turvateenistuse asutajatest ja koolitajatest. Sellele järgnes 1990. aastal liitumine, samal aastal loodud Eesti esimese rahvusliku relvastatud üksusega, Eesti Vabariigi eriteenistusega, kus ta täitis peamiselt koolitaja ja kaitsetöötaja funktsioone. Rahumägi vastutas peamiselt eriteenistuse kaitsetöötajate ettevalmistuse eest ja sellel ajal sageli Eestit külastanud välisriikide poliitikute turvalisuse eest.
Jaanus Rahumägi on Eesti Politsei taasasutaja. Ta oli esimene Eesti politsei ametlik esindaja välismaal, kui kohtus 1991. aasta kevadel, peale Eesti politsei taasloomist, Limerick’is Iiri vabariigi ministritega, et leida Eestile keerulisel ajal võimalusi ja toetust Eesti politseinike koolitamiseks ja varustamiseks. 1991 detsembris tõi Rahumägi Eestisse, sellel ajal NSVL territooriumile, eriteenistuse koolitamiseks mõeldud esimesed NATO standardi relvad, millele taotles ja ka sai loa Moskvast, NSV Liidu siseministeeriumist.
Jaanus Rahumägi on Eesti Turvaettevõtete Liidu loomise idee autor ja asutajaliige. 1992 töötas Rahumägi välja koostöös Belgia juristidega ja esitas Turvaettevõtete Liidu kaudu Riigikogule esimese eraturvateenistuse seaduse endise NSVL territooriumil. Selle tulemusel arenes eraturvateenistus Eestis oluliselt kiiremini, kui teistes NSV Liidust vabanenud riikides. See oli oluliseks leevenduseks Eesti korrakaitsele keerulistel 90date aastatel, kaitstes inimesi ja äsjaloodud ettevõtlust kuritegevuse eest.
1993 koolitas Rahumägi tasuta ja patriootlikel kaalutlustel regulaarselt Eesti vastloodud kaitsejõudusid Kalevi ja Kuperjanovi pataljonis. Andes neile edasi oma teadmisi, mida sellel ajal igal pool jõustruktuurides väga nappis. Tema poolt koolitatud mehed olid hiljem ja on ka täna Eesti Kaitsejõududes kõrgetel kohtadel. 1993. aastal tegutses Rahumägi ka Eesti Välisministeeriumi nõunikuna Läänemeremaade välisministrite kohtumise korraldamise turvalisuse tagamisel. Samuti 1993 aastal paavst Johannes Paulus II visiidi raames paavsti missa turvalisuse tagamisel. Rahumägi vastutas endale kuuluva turvafirma eesotsas missa julgeoleku eest Raekoja platsil.
Erinevaid Politsei arenguvajadusi arvestades kutsuti Rahumägi 1995 taas liituma Eesti Politseiga. Tema vastutusvaldkond oli kontaktide loomine Eesti politsei ja USA julgeolekut tagavate föderaalagentuuride vahel. Selle tulemusel loodi 1996. aastal Tallinnasse USA saatkonda FBI esindus, mis algselt oli planeeritud Riiga. Tänu sellele koolitati FBI akadeemias Virginias ja teistes FBI õppeasutuses, rekordarv Eesti politseinike võrreldes teiste Ida-Euroopa riikidega. Rahumägi vastutusvaldkond oli ka USA asepresidendi Al Gore ja USA esimese leedi Hillary Clintoni visiidi raames Eesti Politsei ja USA Salateenistuse koostöö. 1995 asutas Rahumägi koostöös Politsei, Eesti Karate Liidu ja turvafirmaga ESC heategevusliku liikumise “Et suvi ei läheks luhta”, milles on tänaseks osalenud tuhandeid lapsi. See on tasuta lasteüritus, mis suvevaheajal annab lastele võimaluse aktiivseks tegevuseks asjatundlike politsei, kaitsejõudude, meedikute ja karate instruktorite käe all.
2000. aastal kutsuti Rahumägi tööle Siseministeeriumisse, ministeeriumi nõunikuks. Peaülesandega rahvusvaheline koostöö sisejulgeoleku valdkonnas. Rahumägi algatas siseministeeriumis töötades politsei haldusreformi 17 prefektuuri muutmiseks 4 prefektuuriks, millisest praktikast lähtus hiljem kogu riigi haldusreform. Tänu sellele muutus polisei tegevus koordineeritumaks ja efektiivsemaks. Siseministeeriumis töötades kutsuti Rahumägi lektoriks USA WMD (weapons of mass destruction) proliferatsiooni piiramise programmi FBI akadeemiasse Ungaris (ILEA).
2002 valiti Rahumägi Tallinna linna volikokku. 2003. aastal valiti ta X Riigikogu liikmeks ja 2007. aastal XI Riigikogu liikmeks. Riigikogus olles jätkas Rahumägi korrakaitse ja julgeoleku alast tegevust olles Julgeolekuasutuste järelevalve komisjoni esimees, õiguskomisjoni liige, Siseministeeriumi juures asuva Politsei nõukoja esimees, hiljem sisejulgeoleku nõukogu esimees. Algatas seaduseelnõusid, muudatusi ja täiendusi, mis tõhustasid Eesti turvalisust. Rahumägi oli riigikogu liikmena riigi turvalisuse ja julgeoleku teema üks eestkõnelejatest. Ta juhtis Riigikogus Eesti-USA parlamendirühma.
2005. aastal jõudsid Jaanus Rahumägi vahendusel Eesti rahvusarhiivi seni ainsad Eesti NSV KGB poolt tehtud fotod Laulva revolutsiooni 1987–1990 aastate pöördelistest sündmustest. Rahumägi avaldas nendest fotodest raamatu “Ärkamisaeg läbi KGB fotosilma”.  
2006. aastal osales Jaanus Rahumägi koostöös Kaitseministeeriumi ja Välisministeeriumiga Eesti Kaitseväelase, kapral Andrei Koroli vabastamisel AÜE vanglast, kuhu ta oli sattunud segastel asjaoludel naastes Eestisse kaitseväe missioonilt Afganistanist. 
2010 asutas Rahumägi rahvusvahelise turvafirma ESC Global Security ja 2011. aastal lahkus aktiivsest poliitikast. Samas jätkates aktiivselt ühiskondlikku tegevust eri valdkondades. Algatas 2016 aastal idee tuua Eesti laevaregistrisse suuri kaubalaevu ja muuta Eesti laevaregister rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliseks. Ta soovitas valitsusel luua kaasaegne elektrooniline laevaregister ja võimaldada selle rahvusvahelised toimingud Eesti unikaalse e-residentsuse kaudu. Selle tulemusel võeti Riigikogus 2019. aastal vastu nn laevanduse seadus.  
2013–2017 konsulteeris Jaanus Rahumägi regulaarselt Eesti Välisministeeriumit seoses 14 Eesti kodaniku vangistamisega India võimude poolt.  
2018. aastal valiti Jaanus Rahumägi oma sünnikoha Aruküla ajaloo 100 väärikaima isiku hulka.

Isiklikku

Jaanus Rahumägi on abielus Mari Rahumägiga ja tal on kaks tütart Katariina ja Maria Heleene.

Sporditegevus

Ta oli Eesti meister karates aastal 1982.