Fukuoka

Ajalugu

Tänapäeva Fukuoka piirkond oli asustatud juba ammuilma. See on üks Jaapani vanimaid asustatud maa-alasid, kuid suurt asulat polnud seal kuni üsna hilise ajani.
Mongolite valitseja Hubilai-khaan saatis 1274 laevastiku Jaapanit vallutama, aga halva juhtimise ja orkaani tõttu kukkus sissetung läbi. Jaapanlastele oli selge, et järgmine kord ei pruugi nii hästi minna, ja 1276–1277 püstitati Jaapani rannikule vaenlase laevastiku eeldatava randumiskoha Hakata lahe kaldale kivimüür, mis oli 20 km pikk, 2–3 m kõrge ja alusel 3 m paks. Selle müüri jäänused avastati väljakaevamiste käigus 1930. aastatel. Juba 1281 toimuski järgmine rünnak ja samamoodi hävines mongolite laevastik orkaani tõttu. Mongolid suutsid tungida Dazaifuni, mis asub 15 km Fukuokast lõuna pool, ja pidid siis taanduma. Rohkem nad Jaapanit vallutada ei üritanud.
Keskajal kuulus Fukuoka Chikuzeni provintsi, mis kuulub tänapäeval Fukuoka prefektuuri koosseisu. Kohanime "Fukuoka" on kasutatud alates Nagamasa Kuroda ajast, kes oli Chikuzeni provintsi esimene daimjo ning elas 16. sajandi lõpus ja 17. sajandi alguses.
Kuroda laskis oma liitlase, Jaapani esimese šoguni Ieyasu Tokugawa auks rajada templi, mis põles Boshini sõja ajal 1868 ajal maha.
Hakata lahe rannikule kerkis kaks naaberlinna, mis lõpuks sisuliselt kokku kasvasid. Need kandsid nimesid Fukuoka ja Hakata. Hakatas olid sadam ja äripiirkond, samuti oli see rohkem seotud kultuuriga, seevastu Fukuokast olid pärit paljud samuraid. 1. aprillil 1889 need linnad ühendati. Ühinemiskoosolekul valiti uue linna nimeks algul Hakata, kuid seejärel tungisid koosolekule samuraid ja sundisid kohalolijaid valima linna nimeks Fukuoka.
Sellegipoolest kasutatakse nime "Hakata" tänapäevalgi: mitte üksnes endise Hakata linna asukoha tähenduses, vaid Hakata nime kannab linna raudteejaam ja kohalikku murrakut nimetatakse hakata-ben.
1903 asutati Fukuokas Kyoto Keiserliku Ülikooli osakond Fukuoka meditsiinikolledž. 1911 nimetati see ümber Kyūshū Keiserlikuks Ülikooliks ja eraldati juriidiliselt Kyoto ülikoolist. Teise maailmasõja ajal praktiseeriti seal USA sõjavangide peal vivisektsiooni.
1910 algas Fukuokas trammiliiklus. See lõpetati 1979.
1929 algasid regulaarlennud liinil Fukuoka–Osaka–Tokio. Tänapäeva lennujaam avati 1951.
1953 avati Fukuoka loomaaed.
1. märtsil 1975 liideti Fukuokaga Sawara linn, mis oli moodustatud 1. augustil 1956 kolme küla liitmise tulemusena.
1981 avati Fukuoka metroo.
Elanike arv on 1 400 600 (2005).

Kliima

Fukuoka aastane keskmine temperatuur on +16,6 °C. Kõige palavamad kuud on august (+27,6 °C) ja juuli (+26,9 °C). Kõige jahedamad kuud on jaanuar (+6,4 °C) ja veebruar (+6,9 °C).
Aastas sajab keskmiselt 1632 mm. Põhiliselt sajab suvel. Kõige sademeterohkemad kuud on juuni (272 mm) ja juuli (266 mm), kõige kuivemad kuud on detsember (54 mm) ja veebruar (71 mm). Lund sajab aastas keskmiselt 5 cm, aga püsivat lumikatet ei moodustu. Aastas sajab keskmiselt 129 päeval. Kõige rohkem sajupäevi on märtsis (12,9) ja juunis (12,4), kõige vähem oktoobris (7,3). Lund sajab aastas keskmiselt 17 päeval. Õhuniiskus on keskmiselt 69%, kõige suurem on see juunis (76%) ja juulis (75%), kõige väiksem jaanuaris ja veebruaris (64%).
Aastas paistab päike keskmiselt 1848 tundi. Kõige rohkem paistab päikest augustis (199 tundi) ja juulis (183 tundi), kõige vähem jaanuaris (100 tundi) ja veebruaris (114 tundi).

Sport

1947 toimus esimene Fukuoka maraton. See peetakse iga detsembri esimesel pühapäeval.
Alates 1951 toimub iga aasta novembris ümber-Kyūshū teatejooks, mille pikkus on 1064 km ja mis on jagatud 72 etapiks. See on maailma pikim iga-aastane teatejooks.
Iga aasta novembris toimub Fukuokas suur sumoturniir. See on iga aasta 6 sumoturniirist viimane.
Fukuokas toimusid 1995. aasta suveuniversiaad, 2001. aasta maailmameistrivõistlused ujumises ja 2006. aasta maailmameistrivõistlused krossijooksus.