google/wiki40b huggingface dataset:
Rootsi välisteenistus

Rootsi välisteenistus on Rootsi riigiteenistus, mis hõlmab Rootsi Välisministeeriumi ja 104 välismissiooni, sealhulgas saatkonnad, delegatsioonid ja konsulaadid (sealhulgas aukonsulaadid). Kokku töötab Rootsi välisteenistuse 2580 inimest.
Rootsi välisteenistus on vastutav Rootsi suhete eest teiste riikidega.
Rootsi ja Eesti vahelised diplomaatilised suhted taastati 1991. aastal.

Suursaatkonnad

Rootsi suursaatkondade üks olulisemaid ülesandeid on olla asukohariigis kursis kõigega, mis puudutab Rootsit ja selle ametkondi, ning jagada informatsiooni valitsusele ja teistele huvitatud isikutele. Tähtis osa on läbirääkimistel, mis on vajalik oma riigi kodanike ja ettevõtete huvide kaitsmiseks, et nad saaksid kasutada kõiki rahvusvahelistes lepingutes või mujal ette nähtud õigusi. Suursaatkonna poolt osutatavate konsulaarteenuste seas moodustab kõige olulisema osa viisataotluste vahendamine nende riikide kodanikele, kelle suhtes pole kehtestatud viisavabadust.
Kriisiolukordades tuleb Rootsi suursaatkondadel seaduse järgi kiiresti luua tihe ühendus asukohariigis elavate Rootsi kodanike ja ettevõtetega ning välja töötada evakueerimisplaane nende ohutuks väljatoimetamiseks riigist. Rahvusvaheline põhimõte, mida Rootsi suursaatkonnad seejuures järgima peavad, on teiste Euroopa Liidu liikmesriikide ja Põhjamaade kodanike nõustamine võrdväärselt Rootsi kodanikega, kui neil puudub asukohariigis oma esindus.
Rootsi Suursaatkond Eestis asub Tallinnas aadressil Pikk 28. Alates 2013. aasta septemprist on suursaadik Anders Ljungrenn.

Aukonsulaadid

Rootsil on välisriikides esindatud 400 aukonsulaati.
Rootsi aukonsulaadi juht aukonsul peab olema kohapeal elav tunnustatud ettevõtja, advokaat vms, Rootsi kodanik, asukohariigi või kolmanda riigi kodanik, kelle positsioon võimaldab ilma raskusteta suhelda kohalike juhtivate isikutega (näiteks poliitikud, majandusringkonna esindajad, kultuuritegelased, haiglate ja vanglate juhtkond), kes saavad Rootsi kodanikke vajadusel abistada.
Tavaliselt kutsub Rootsi iga kümne aasta tagant aukonsuleid (rühmiti, korraga mitme maa aukonsuleid) külastama oma riiki, eesmärgiga hoida aukonsuleid paremini kursis riigiga, mille kodanike huve nad kaitsevad; Rootsi saatkondade teabekohtumistel käivad aukonsulid igal aastal või üle aasta. Ühtlasi on Rootsi riigil tänuväärse töö eest heaks tavaks tunnustada lisaks väljapaistvatele ühiskonna- ja kultuuritegelastele aukonsuleid ka Põhjatähe ordeniga, Rootsi kodanikuna võivad nad pälvida välisministeeriumi erilise tunnustuse.
Rootsi aukonsulitel on tavaliselt rootsi keelt kõnelev kaastöötaja, sageli kohalik rootslane, kes abistab teda rutiinsetel toimingutel, kuid kui aukonsul kõneleb rootsi keelt, siis pole selleks tarvidust.
Kelpkatus

Kelpkatus on katusetüüp, millel on kõik küljed kaldu seinte poole ning ei ole vertikaalseid otsaseinu nagu nt viilkatuse puhul.
Kelpkatuse erivorm on poolkelpkatus, mille puhul viilu ülaosas on väike kelp.
Murdkelpkatus on murtud külgedega kelpkatus. Eestis on heaks näiteks Rasina mõis ja Kehtna rüütlimõisa peahoone.
Mozilla raamat

Mozilla raamat (ingl. The Book of Mozilla) on üks tuntumaid arvutiprogrammidesse peidetud üllatusmune. Üllatusmuna leidmiseks tuleb Mozilla, Mozilla Firefoxi või Netscape'i brauserites pöörduda aadressile about:mozilla. Mozilla raamat kuvatakse valge tekstina kastanpunasel taustal.

Peatükid

Sellest üllatusmunast on 6 erinevat versiooni 12:10, 3:31, 7:15, 8:20, 11:9 ja 15:1. Kõik need numbrid tähistavad Netscape'i ja Mozilla ajaloos olulisi kuupäevi.

Mozilla raamat, 15:1

See tekst jõudis Mozilla koodi 23. jaanuaril 2013. Algselt jõudis see Firefox 21 arendusversioonidesse ning 17. novembril 2016 ametlikku väljalaskesse. Erinevalt eelnevatest raamatu versioonidest ei ole taust ühevärviline vaid selles on näha ka teisetooniline radiaalne gradient.
"Mammona kaksikud" viitavad Apple'ile ja Google'ile, kelle mobiilseadmetele mõeldud operatsioonisüsteemid vastavalt iOS ja Android on saavutanud ülemvõimu mobiilisete operatsioonisüsteemide vallas. "Uus pimedus" tähendab mobiilsetele seadmetele mõeldud rakenduste poodide suletust. Metsalise "väledalt" liigutamine viitab Firefoxi uuele kiirele uuenduste väljastamise tsüklile. "Muutus võimsamaks ja paljunes" viitab Firefoxi kasutamisvõimalustele  Androidi ja Firefox OS-i kasutavatel seadmetel. Salmi number 15:1 tähendab operatsioonisüsteemi Firefox OS 1.0 koodi külmutamise kuupäeva (15. jaanuar 2013).

Teistes veebilehitsejates

Microsoft'i brauseri Internet Exploreri versioonides 4, 5 ja 6 kuvatakse aadressile about:mozilla pöördudes tühi sinine leht. See eemaldati Internet Explorerist Windows XP teises teenuspaketis.
Netscape'i varastes versioonides (enne 1.1) kuvas aadress about:mozilla teksti "Mozilla rules!" ("Mozilla valitseb!").
Netscape'i Unixi versioonis kuvas about:mozilla brauseri ülemises paremas nurgas Netscape'i logo tagant väljatuleva tuldsülgava Mozilla (brauseri maskott) animatsiooni.
iCabis saab selle aadressi poole pöördudes tulemuseks teksti "Hey, This is not Netscapes Navigator."

Mozilla raamat, 11:1

Selle üllatusmuna leiab Mozilla Firefoxil põhinevast brauserist Flock alates versioonist 1.0 (avalikustatud 5. november 2007). Kuna Flocki arendamisega ei tegele Mozilla Sihtasutus, on tegu Mozilla raamatu mitteametliku versiooniga. Erinevalt kõigist teistest Mozilla raamatu versioonidest kuvatakse see versioon sinisel taustal.
Aivo Noormets

Aivo Noormets (sündinud 21. aprillil 1961 Tallinnas) on eesti kergejõustiklane.
Ta lõpetas 1979. aastal Mustla Keskkooli ja 1983. aastal TRÜ kehakultuuriteaduskonna. Sportima hakkas õpetaja Harald Mäepalu innustusel, jätkas Mustlas Rein Kurbase,Viljandi Laste ja Noorte Spordikoolis (Viljandi LNSK) treeneri Tiit Aru ja Tartus Martin Kutmani juhendamisel. 1981. aastal võeti ta kolmekordse juunioride meistrina Eesti koondisse. Noormets on tulnud kolmel korral teatejooksus Eesti meistriks, võitnud individuaalsetel meistrivõistlustel 200 meetri jooksus pronksi (1984) ning sisemeistrivõistlustel 50 meetri jooksus kulla (1983) ja pronksi (1984). 1984. aastal tuli ta 200 meetris Gruusia meistriks ja kordas 100 meetri jooksus Eesti rekordit 10,3. Tema isiklik rekord 200 meetris on 21,84 (1984).
Noormets on võistelnud aastatel 1981–1984 Eesti koondises, kuulunud Kalevisse. Olnud 1982–1986 TRÜ KKT-s laborant ja õpetaja, 1987–1992 Koosal spordibaasi juhataja ja kehalise kasvatuse õpetaja, 1992–1993 TÜ KKT spordibaaside juhataja asetäitja. 2008. aastast on ta SA Vara Sport juhatuse liige. Eratreener.
Ajatempel

Ajatempel (inglise timestamp) on sümbolite rida või kodeeritud info, mis näitab, millal määratud sündmus toimus. Harilikult moodustatakse ajatempel kuupäevast ja aastast (nt 15.03.2016).

Näiteid

2005-10-30 10:45
Sat Jul 23 02:16:57 2005
20140812003842
Girl Happy

Tegevustik

Bändi solist Rusty Wells tahab minna oma bändiga puhkusele, kuid tema ülemus Big Frank rikub plaanid. Rusty pakub end Big Franki tütre Valerie Franki järelevaatajaks, kui viimane sõbrannadega Fort Lauderdale'i puhkama sõidab. Tüdrukul silma peal hoidmine aga ei osutugi nii lihtsaks kui oodatud, sest Rusty oma sõpradega tahab samuti puhata ja teisi tüdrukuid taga ajada. Seda enam, et Big Frank ei mõista nalja, kui asi puudutab tema tütrekest.
Hermann Biek

Hermann Biek (kodanikunimi, tuntud ka nimega Ben Berlin; 23. september 1896 Tallinn – 1944, Inglismaa) oli Eestist pärit saksa džässmuusik.
Ta asutas 1928. aastal Saksamaal orkestri nimega Ben Berlin Dance Orchestra.
Ordinatuur

Ordinatuur ehk kliiniline ordinatuur oli eriarstiõppe vorm endises Nõukogude Liidus, mida mõnes endise Nõukogude Liidu territooriumi riigis (sh Venemaal ja Ukrainas) rakendatakse tänaseni.
Ordinatuuris omandati eriarsti kutse 2-3-aastase praktilise koolituse käigus. Ordinatuur järgnes arsti kutse omandamisele, viidi läbi suuremates raviasutustes kogenud eriarsti juhendamisel ja andis spetsialiseerumise mingile kindlale meditsiini erialale.
Eestis asendati ordinatuur 1990ndate alguses residentuuriga.
Ilmandu-Sepa pärn

Ilmandu-Sepa pärn on Raplamaal Märjamaa vallas Kivi-Vigala–Avaste tee ääres 4,7 kilomeetri kaugusel Kivi-Vigalast Ilmandu-Sepa talu juures asuv põlispuu.
Puu on seest pehkinud.
Puul on kaks haru, mis 1990. aastatest vajuvad aasta-aastalt üha enam laiali.
Pärna ümbermõõt on 0,9 meetri kõrguselt (allpool hargnemist) 5,9 meetrit ja kõrgus 21 meetrit.
1990. aastate alguses murdus äikesetormis ühe haru latv. Enne seda oli Ilmandu-Sepa pärn 35 meetri kõrgune ja sellega üks Raplamaa kõrgeimaid lehtpuid.
Rataskaevu tänav

Rataskaevu tänav on tänav Tallinna vanalinnas.
Rataskaevu tänav algab Pika ja Nunne tänava ning Pika jala ristmikul. Sealt kulgeb ta algul lõunasse ja siis pöörab kagusse. Rataskaevu juures ristub ta Dunkri tänavaga. Rataskaevu tänav on umbes 160 m pikk. Ta lõpeb ristmikul, kust itta läheb Niguliste tänav ja läände Lühike jalg, ning jätkub sealt lõuna suunas Rüütli tänavana. Suurimad majanumbrid on 24 paarisnumbrite ja 9 paaritute numbrite poolel.
Aastatel 1950–1987 kandis tänav koos Rüütli tänavaga ühist Rataskaevu tänava nime.

Ajalugu

Rataskaevu tänav tekkis 11. sajandil ja oli ühendusteeks lõuna poolt tuleva kaubatee Pärnu maantee ja Raekoja platsi vahel.
Tänavat on esmakordselt mainitud 1328 nimetusega platea dicta dumestrate, monte penes machina (1381) ja sternestrate (1489–1521).
Tänavale nime andnud kaevu on esmakordselt mainitud Tallinna pärusraamatus 30. aprillil 1375 Sternsodi kaevuna. See nimetus tulenes alamsaksa keelest sõnast "stern" 'kalk', kuna kaevu vesi oli lubjarikas ja väga kalk. Rataskaevu nime (saksa keeles Raderbrunner) sai kaev veetõstmisseadme järgi. Kaevuvee ebakvaliteetsuse tõttu loobuti selle kasutamisest 19. sajandi keskpaiku, kaev jäi hooletusse ja kandis kuni kinniajamiseni rahvapärast nime Kassikaev (saksa keeles Katzenbrunner).
Panzerfaust 100

Panzerfaust 100 oli reaktiivgranaadiheitja ehk tankirusikas, mis oli mõeldud ühekordseks kasutamiseks jalaväe tankitõrjerelvana II maailmasõja ajal Wehrmachtis.
Panzerfaust 100 eelkäija oli Panzerfaust 60, mille laskekaugus oli 60 m. Relvade täiustamise käigus töötati firmas HASAG Hugo Schneider AG 1944. a sügisel välja Panzerfaust 60-ga sarnanev, kuid suurendatud heitelaenguga (160 g) mudel Panzerfaust 100, efektiivse laskekaugusega 100 m ja laengu algkiirusega 60 m/s, mille tootmist alustati novembris 1944.
Ööbiku mõis

Ööbiku mõis ehk Ipiķi mõis (saksa keeles Ippik, läti keeles Ipiķu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Põhja-Ruhja kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub see Lätis Ruhja piirkonnas Ipiku vallas Ipikul.
Aastal 1816 oli see Uue-Kariste mõisa kõrvalmõis.
Céligny

Elanike arv

Elanike arv on 648 (31. jaanuar 2009) ja pindala 4,65 km².
Allolev graafik kujutab Céligny elanike arvu arengut 1850–2009 :
Valda läbib Šveitsi põhimaantee A1, mis on osa Euroopa teest E25.

Tuntud elanikke

Célignys elasid ja on sinna maetud majandusteadlane Vilfredo Pareto ja näitleja Richard Burton. Célignysse on maetud ka kirjanik Alistair MacLean.
Lass

Lass (Lääne- ja Kesk-Eesti murdes punts, Saaremaal lähker) on väike puunõu, millel on mõlemas otsas ümmargused põhjad ja küljel prundiava, lisaks väike õhuauk. 
Lassi küljes on seljas kandmiseks ka kandenöör. Lassi kasutati piima, õlle või taari kaasavõtmiseks teele või tööle.
Slovaki Olümpiakomitee

Slovaki Olümpiakomitee (slovaki Slovenský olympijsky výbor) on Slovakkia rahvuslik olümpiakomitee.
Elmpt

Elmpt oli Saksamaalt Reinimaalt pärit aadlisuguvõsa, kelle esindajad tegutsesid ka Baltikumis. 
Suguvõsast on teateid alates 13. sajandist.
Suguvõsa esiisaks (saksa Stammvater) loetakse Wilhelm von Elmete't, kes 1361 abiellus Agnes von Vianden'iga. Üks nende kolmest pojast kolis Saaremaale, kus ta hakkas tegutsema Saaremaa rüütelkonnas.
1784 kanti suguvõsa Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Ott Kurs

Ott Valdeko Kurs (sündinud 24. märtsil 1939 Tartus) on eesti geograaf, etnoloog, turkoloog ja fennougrist.

Haridus

Kurs õppis TÜ-s alguses majandusteaduskonnas, 1959 alustas Pent Nurmekunna orientalistikakabineti juures turkoloogiaõpinguid, täiendas end selles valdkonnas 1965–66 Aserbaidžaani ülikoolis.
Kurs lõpetas Tartu Ülikooli 1963. aastal ning kaitses 1971. aastal sealsamas geograafiakandidaadi kraadi tööga "Экономико-географические основы административно-территориального деления на примере Эстонской ССР". 1997. aastal sai ta Helsingi ülikooli audoktoriks.

Töökäik

Ott Kurs on alates 1966. aastast töötanud õppejõuna Tartu Ülikoolis. Seejuures oli ta 1997–2004 ta inimgeograafia korraline professor, 2004–2007 erakorraline professor ja teadur, 2008–2010 erakorraline teadur. 2007. aastal nimetati ta Tartu Ülikooli emeriitprofessoriks. Ta on end täiendanud Bakuus, Moskvas, Joensuus, Stockholmis ja Granadas.
Elisabet Borsiin Bonnier

Elisabet Borsiin Bonnier (sündinud 1950) on Rootsi diplomaat.
Aastatel 1998–2003 oli ta Rootsi suursaadik Eestis. 
Elisabet Borsiin Bonnier on õppinud Lundi ja Uppsala ülikoolis sotsiaalantropoloogiat ja politoloogiat. 
Ta on töötanud diplomaadina muu hulgas Hiinas, Stockholmis ja New Yorgis ning Viinis OSCE juures. Aastatel 2003–2007 oli ta suursaadik Rootsi alalises esinduses ÜRO juures Genfis. 
Aastatel 2007–2010 oli ta Rootsi suursaadik Iisraelis Tel Avivis. Seejärel sai temast Stockholmis resideeriv suursaadik Iirimaal.
Svetlana Abrossimova

Svetlana Olegovna Abrossimova (vene Светлана Олеговна Абросимова; sündinud 9. juulil 1980 Leningradis) on Venemaa korvpallur.
1998. sai ta Venemaa korvpallikoondises MM hõbemedali ja 2007 tuli ta Euroopa meistriks. Ta on olnud Venemaa korvpallikoondises 2000. aasta suveolümpiamängudel ja 2008. aasta suveolümpiamängudel.
Ta on tulnud Tšehhi meistriks (2002) ja Venemaa meistriks (2003).
Seljamäe õppematkarada

Seljamäe õppematkarada asub Lääne-Virumaal Vinni vallas Tudusoo maastikukaitsealal.
5 km pikkune matkarada kulgeb ümber Punasoo lõunaosa. Õpperada tutvustab Seljamäge, palumännikut, siirdesood ja Põdraallikaid. Rakvere poolt tulles näitab teeviit enne Tudu Tudusoo maastikukaitsealale. 5 km kaugusel Punasoo ja Järvesoo vahel asub parkimisplats, katusealune ning lõkkeplats. Rajale jäävad ka puhkepaviljonid ja lõkkeplatsid.

Matkaraja tutvustus

Seljamäe matkarada kulgeb Piibe ja Rakvere-Tartu maantee vahelisel alal ning on märgistatud suunaviitadega. Parkimisplatsilt saab alguse tähistatud matkarada, mis viib enam kui 300 m matka järel Seljamäel asuvale ringikujulisele 5 km pikkusele looduse õpperajale. Matkarada kulgeb Piibe silla lähedusest üle heinamaa kuni vana Piibe-Edru teeni. Jätkates jõuame endisesse karjääri, kust veeti kruusa Piibe maantee ehitamiseks. Karjäärist viib trepp tagasi Seljamäele, kus on näha kitsede, põtrade ja jäneste rikkalik söögilaud madalakasvuliste haabade näol. Teravamal vaatlemisel märkab seal rohkesti metsloomade ja lindude tegutsemisjälgi - musträhni sepikodasid, karu jalajälgi, läheduses asub ka kaitsealune metsise mängupaik. Põrgukraavi ületamist lihtsustab üle kraavi ehitatud sild. Seljandiku lõikab läbi raudtee. Üsna raudtee lähistel asub 0,5 ha suurune kinnikasvav Edru Kaanjärv, kus elavad rohelised veekonnad, kasvavad vesiroosid. See õõtsikkaldaga järveke on Endla soostiku põhjapoolseim järv. 
Rajal leidub varikatuseid ja lõkkepaiku, kus puhata ja toitu valmistada. Kunagi asus Soosaarel ka vaatetorn, millest sai hea ülevaate kogu Punasoost, mis koosneb enamuses puisrabast. Vastu hobuserauakujulist Seljamäge läheb puisraba üle siirdesooks. Seljamägi on põhjapoolses osas madalam ja lõunapoolses kõrgem, kohati üsna järskude nõlvadega. Seljamäel on valdavaks metsatüübiks palumetsad.

Tormikahjustused

2000. aasta tormituuled tekitasid Tudu rabas suurt kahju. Tuul laastas põlislaasi, murdis kümnete ruutkilomeetrite kaupa puid ning hävitas loomade elupaiku.
Sarnane olukord kordus 6. juunil 2001, kui hävis ca 1500 ha Tudu metskonna metsa. Raja kõrval on veel praegugi tormikahjustusi näha.

Legendid

Seljamägi olevat tekkinud Kalevipoja mantlihõlma augu kaudu mahapudenenud liivast, kui ta seda kandnud Väinjärvest Pihkvasse. Seljamäe harjapidi on kulgenud juba muinasajal Selist Piipe suunduv ratsarada, mis ühendas Vaigat Järvamaaga. Pärimuse kohaselt olevat teed pidi Venemaa vürstid käinud Läänemaad rüüstamas. Seljamäe sõjatee on pärandkultuuriobjekt.
Punasoo tekke kohta pajatab legend järgmist: muistendi järgi kündnud Kalevipoeg üles naabruses olevat Sirtsi sood. Kui ta pärast töö lõpetamist hobuse puhkama jätnud, tunginud hobuse kallale hundid. Nad murdnud Kalevipoja hobuse maha praeguse Punasoo kohal. Punasoo saanudki nõnda oma nime murtud hobuse verest.
Harry Browne

Harry Browne (17. juuni 1933 New York – 1. märts 2006 Franklin) oli Ameerika Ühendriikide finantsnõustaja, publitsist ja poliitik.
Ta oli 1996. ja 2000. aastal Libertaarse Partei presidendikandidaat.
17. sajand eKr

17. sajand eKr
(18. sajand eKr - 17. sajand eKr - 16. sajand eKr - teised sajandid)
(3. aastatuhat eKr - 2. aastatuhat eKr - 1. aastatuhat eKr)
Kaastoimetaja

Kaastoimetaja ehk abitoimetaja on ajakirjanduses isik, kes abistab toimetajat. Kaastoimetaja võib näiteks toimetaja juhtimisel tõlkida tekste, kirjutada ümber käsikirju, suhelda kaastöötajatega.
Eesti ajakirjanduses on kaastoimetaja nimetust kasutatud eelkõige 1870. ja 1880. aastatel, kui väljaandega seonduvaga tegeles harilikult kaks inimest [(vastutav) toimetaja ja kaastoimetaja].
Eesti ajakirjanduses oli esimene kaastoimetaja Lydia Koidula, kes aitas toimetada oma isal Johann Voldemar Jannsenil Perno Postimeest ja Eesti Postimeest.
Vassili Riis

Vassili Riis (31. august 1910 Pöide vald, Saaremaa – 28. veebruar 1998 Pärnu) oli Nõukogude julgeolekuasutuste töötaja, riigiametnik ja inimsusvastaste kuritegude toimepanija Saaremaal (vt juuniküüditamine).

Elulugu

Vassili Riisi haridus oli 8 klassi. Elulookirjelduses märkis ta, et oli iseõppimise teel omandanud vene, saksa ja esperanto keele. Riis oli ÜLKNÜ liige 1926. aastast, teenis aega 1. Jalaväerügemendis Narvas, teda karistati Eesti Vabariigi vastase poliitilise tegevuse eest 1932. aastal 4-aastase vabadusekaotusega. Riis oli Eestimaa Kommunistliku Partei liige 1936. aastast.
Pärast 1940. aasta juunipööret määrati Vassili Riis Poliitilise Politsei komissari ametikohale Saaremaal ja pärast politsei reorganiseerimist Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Saaremaa osakonna ülemaks.
Pärast Saksa vägede kiiret edasiliikumist Mandri-Eestis 1941. aasta suvesõjas jäid Saaremaal asunud Nõukogude väed ja Nõukogude võimu esindajad (nn aktiiv) piiramisrõngasse, kus nad osutasid relvastatud vastupanu, kuni "väärtuslikuma kaadri", sh Vassili Riisi evakueerimiseni Leningradi.
1945. aastal töötas Vassili Riis ajalehe „Saarte Hääle" vastutava toimetajana.  1946. aastal määrati Vassili Riis Saaremaa TSN Täitevkomitee esimeheks.
Aastail 1948 kuni 1957 töötas ta mitmete ajalehtede toimetustes, viimati Pärnu Kommunisti toimetaja asetäitjana.
Kaitsepolitsei süüdistas Riisi 1996. aastal selles, et Eesti NSV SARKi Saaremaa osakonna ülemana andis ta 1941. aasta juunis-juulis nõusoleku 340 Eesti kodaniku arreteerimiseks.

Isiklikku

Vassili Riisi onu Arseni Riis oli Kuressaare vangla ülem, kes mõisteti surma 1941. aastal.
My Number One

"My Number One" muusikavideo

"My Number One" muusikavideot esitleti Ameerika Ühendriikides 2006.aastal. YouTube'is saab kuulata-vaadata mitmeid selle laulu muusikavideoid.
Niidurüdi

Levik

Niidurüdi pesitseb Briti saarte, Islandi ja Läänemere-äärsete maade rannikuniitudel.
Eestis leidub niidurüdi valdavalt vaid Lääne-Eestis harvaesineva haudelinnuna, kes on levinud vaid rannaniidu ja lageraba elupaikades piiratud alal. Väikesele arvukusele vaatamata pesitseb Eestis vähemalt kolmandik niidurüdi Läänemere asurkonnast, mistõttu on selle liigi säilimise tagamine Eesti vastutus nii Euroopa kui ka kogu maailma mõistes. Pooled Eesti niidurüdidest elavad Matsalu rahvuspargis. Niidurüdi on esimese kategooria kaitse all olev ohustatud liik. 2008. aastal hinnati niidurüdi arvukuseks Eestis 170–240 haudepaari. 2009. aastal ei ületanud nende arvukus tõenäoliselt enam 200 haudepaari. Ohu põhjused on eelkõige rannaniitude kinnikasvamine ning rebaste ja kährikute arvukuse suurenemine. Ta on ohustatud ka mujal Euroopas.

Kirjeldus

Niidurüdi on 16–22 cm pikkune, tiibade siruulatus on 35–40 cm.
Linnu selg on pruuni-mustakirju; kõht must, küljelt heledam ja laiguline. Nokk on lühem kui soorüdil.

Eluviis

Niidurüdi ehitab oma pesa varjatud kohta rohupuhma sisse. Kurnas on tavaliselt neli muna.
Niidurüdi toiduks on putukad ja nende vast­sed, ämbli­kud, väheharjasussid ja limused.
Kórinthose kanal

Kórinthose kanal (kreeka keeles Διώρυγα της Κορίνθου) on 1893. aastal valminud kanal Kreeka lõunaosas Kórinthose maakitsusel. Ta ühendab Kórinthose lahte Joonia meres Saroni lahega Egeuse meres. Kanal eraldab Peloponnesose poolsaart Kreeka mandriosast, mistõttu on Peloponnesos faktiliselt saar.
Kanal on kogu ulatuses meretasemest sügavam ja lüüse pole seetõttu tarvis. Kanali pikkus on 6,4 km ja laius vaid 21,4 m. Seetõttu on kanal suurema osa tänapäevaste laevade jaoks läbipääsmatu. Kanalil ei ole praegu suurt majanduslikku tähtsust.
AS Printall

AS Printall on Eesti trükindusettevõte (trükikoda).
Ettevõte asutati aastal 1971 nime all Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Trükikoda. Aastal 1992 sai trükikojast rendiettevõte Printall. Pärast 1994. aasta erastamist kannab ettevõte nime AS Printall.
Trükikoda trükib suure osa Eestis ilmuvatest ajalehtedest ja ajakirjadest, trükitakse ka reklaamiväljaandeid.
Vastumürk

Kõrvaltoimed

Olenevalt vastumürgist võib esineda mitmeid kõrvaltoimeid.

Inglismaa

1957. aastal suri Cornwallis 14-aastane poiss kardiogeense šoki tagajärjel mõned minutid peale vastumürgi manustamist hariliku rästiku hammustuse mürgitustamiseks.
Sergei Gluško

Sergei Gluško (sündinud 17. veebruaril 1959 Dniprodzeržinskis Ukraina NSV-s) on Eesti sõudetreener. 
Ta lõpetas aastal 1976 Dniprodzeržinski 34. Keskkooli ja aastal 1983 Dniprodzeržinski Kehakultuuri Instituudi.