google/wiki40b huggingface dataset:
Väike Lõvi

Väike Lõvi (ladina Leo Minor) on põhjataeva tähtkuju, mis asub Suure Vankri ja Lõvi tähtkuju vahel. Selle moodustas Johannes Hevelius 1687. aastal. See on pindalalt 64. tähtkuju, kattes 232 ruutkraadi.
Tähtkujus on 37 tähte suurusega vähemalt 6,5 ja neist kolm suurusega vähemalt 4,5. 
Heledaim täht on 46 Leonis Minoris (Praecipua), oranž hiid suurusega 3,83. Heleduselt teine (4,4) on kaksiktäht Beta Leonis Minoris.
Väikeses Lõvis asub ka omapärase kujuga roheline gaasipilv Hanny's Voorwerp.
Mitmikkodakondsus Eestis

Mitmikkodakondsus on isiku õiguslik seisund, kus tal on õigusaktidega sätestatud õigused ja kohustused samaaegselt mitme riigi suhtes. Kodakondsuse seaduse kohaselt ei ole Eestis mitmikkodakondsus lubatud, mis tähendab, et teise riigi kodakondsuse vastu võtmine on Eesti kodakondsuse äravõtmise aluseks. Kui isikul on sünnijärgne õigus nii Eesti kui ka mõne välisriigi kodakondsusele, paneb seadus isikule täisealiseks saades kohustuse valida, millise kodakondsuse säilitamist ta eelistab, kuid kohustuse täitmata jätmise korral ei nähta isikule ette negatiivseid tagajärgi. Mitmikkodakondsuse kõige tavalisem vorm on topeltkodakondsus, mille korral inimene on kahe riigi kodanik.

Põhjused

Põhjused, miks mitte seadustada mitmikkodakondsust, on peamiselt seotud suurema administratiivse töö mahu, sellest tulenevate kulutustega ning riiklike julgeolekuküsimustega. Mitmikkodakondsuse seadustamine nõuaks rohkem koostööd teiste riikidega, et saada ja kontrollida teavet isiku teiste kodakondsuste kohta. Eesti kodanike muusse kodakondsusesse kuulumise üle arvestuse pidamine eeldaks muudatusi mitmetes andmekogudes, näiteks rahvastikuregistris, isikut tõendavate dokumentide andmekogus, sissesõidukeeldude registris ja Eesti kodakondsuse saanud, taastanud või kaotanud isikute andmekogus. Täiendavalt vajaksid lahendamist näiteks küsimused, mis puudutavad Eesti kodanike riigikaitsekohustuse täitmist (kohustuslik ajateenistus Eestis), aga ka valimisõigust igas kodakondsusjärgses riigis, võimalikku lojaalsuskonflikti ja avalikus teenistuses riigivõimu teostamist. 
Rahvastikuregistri andmetel puudutaks mitmikkodakondsuse üldine seadustamine umbes 245 000 inimest, kellest suuremal osal oleks topeltkodakondsus Venemaa Föderatsiooniga. Kuna mitme kodakondsusega isikud on õigustatult avatud oma kõigi kodakondsusjärgsete riikide poliitilistele ja sotsiaalsetele mõjutustele ning Venemaa käsitleb jätkuvalt Eestit oma erihuvide piirkonnana, on alust pidada mitmikkodakondsust oluliseks ohuks Eesti riiklikule julgeolekule.
Reformierakond algatas 2018. aastal eelnõu kodakondsuse seaduse muutmiseks, mille eesmärk oli võimaldada mitmikkodakondsus sünniga Eesti kodakondsuse omandanud isikutele. Ainult sünniga kodakondsuse omandanud isikutele mitmikkodakondsuse võimaldamine võib aga tekitada pingeid ühiskonnas, kui mitmikkodakondsus on lubatud ainult osadele inimestele, samas kui naturalisatsiooni korras Eesti kodakondsuse omandanutel puuduks õigus mitmikkodakondsusele. Riigikogu hääletas seadusemuudatuse menetlusest välja.
Energia (kolhoos)

Energia oli kolhoos Rakvere rajoonis Rakvere külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Lepna. Kolhoosi pindala oli 8500 ha.
Theodore Caplow (sotsioloog)

Theodore Caplow (1920 New York – 4. juuli 2015 Charlottesville, Virginia) oli USA sotsioloog ja kauaaegne Virginia Ülikooli professor.
Ta võttis osa Teisest maailmasõjast, sõdis Uus-Guineal ja Filipiinidel. 1945. aastal viibis Hiroshimas, varsti pärast tuumapommi plahvatamist. 2010. aastal kirjutas ta oma viimase raamatu – "Armageddon Postponed: A Different View of Nuclear Weapons", mis algab meenutusega sellest sündmusest.

Haridustee ja töökäik

Ta lõpetas 1939. aastal Chicago Ülikooli bakalaureusekraadiga sotsioloogias ja majandusteaduses. 1946. aastal kaitses ta Minnesota Ülikoolis doktorikraadi sotsioloogias ja majandusteaduses.
Ta töötas sotsioloogiaprofessorina aastatel 1954–1960 Minnesota Ülikoolis, 1961–1970 Columbia ülikoolis ja 1973–2005 Virginia Ülikooli sotsioloogiaosakonnas (Commonwealth Professor). Ta emeriteerus 2005. aastal. Ta on töötanud külalisprofessorina Bordeaux' (1950), Aix-en-Provence'i (1951), Utrechti (1954–1955), Stanfordi (1956–1957), Puerto Rico (1959), Bogotá (1961), Pariisi (1968–1969) ja Oslo Ülikoolis (1986) ning Sciences Pos (1983).

Isiklikku

Tema meelisala oli purjetamine, ta on purjetanud üle Atlandi ookeani (1974. aastal koos sõpradega ja 1992. aastal perega) ning Vahemere piirkonnas. 1987. aastal ületas ta Atlandi ookeani koos sõbraga ühemootorisel lennukil. Tema hobide hulka kuulusid ka tennis ja golf ning musikaalse inimesena mängis ta klaverit ja flööti.
Tema poeg Theodore Caplow on keskkonnainsener ja leiutaja.
Karl Liigand

Karl Liigand (16. veebruar 1918 Petrogradi kubermang – 27. juuli 1997 Pikasilla) oli eesti näitleja.
Aastal 1935 lõpetas Viljandi Poeglaste Gümnaasiumi. Töötas 1937–1944 elektrikuna ja 1944–1973 Ugala teatris näitlejana.
Isai Rozenfeld

Isai Rozenfeld (1. september 1920 Tallinn – 17. oktoober 1990 Tallinn) oli Eesti majandusteadlane ja maletaja, maleajakirjanik ning maleprobleemide looja. 
Rozenfeld lõpetas 1938. aastal Tallinna Juudi Gümnaasiumi ja 1958. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstusökonoomika erialal. Majandusteaduste kandidaadiks sai ta 1965. aastal. Ta kuulus 7. Eesti Laskurdiviisi, mis oli Eesti laskurkorpuse üks allüksustest.
Oli tuntud ka kui kolmekordne kandidaat – majandusteaduste kandidaat ning meistrikandidaat nii tavamales kui ka kompositsioonmales.
Pilsen

Päritolu

Kuni 1840. aastateni oli enamik Böömi õlledest pinnakääritatud tumedad õlled, mille maitse ja kvaliteet ei olnud rahuldavad. Pilseni linnakodanikud otsustasid aastal 1839 luua oma õlletehase Burgess (praegu Plzeňský Prazdroj), mis tootis õlut Baieri-päraselt. Baieri õlletootjad eksperimenteerisid õlle laagerdamisega jahedates koobastes, kasutades põhjakääritust. See parandas õlle selgisust, maitset ja säilivust.
Burgessi õlletehas palkas Baieri õllepruulija Josef Grolli (1813–1887), kes uusi tehnikaid ning heledamat linnast kasutades tootis 5. oktoobril 1842 esimese partii pilsenit.
Kosmoseturism

Kosmoseturism tähendab kosmoses käimist lõbu- või ärieesmärkidel. 2018. aasta seisuga on kommertskosmoselende pakkunud ainult Venemaa kosmoseagentuur Roskosmos. Erasektoris on tekkinud firmad, nagu Virgin Galactic ja Blue Origin, mis loodavad suborbitaalseid kosmoselende korraldades panna aluse kosmoseturismi sektorile. SpaceX plaanis saata kaks kosmoseturisti Kuu orbiidile, kuid 2018. aastal teatas firma, et seda missiooni ei toimu.
Aastatel 2001–2009 oli Roskosmose Sojuzidega kosmoses käinute reisi maksumus 20–40 miljonit USA dollarit. Toimus kaheksa lendu, millel osales seitse kosmoseturisti. Roskosmos peatas turismilennud 2010. aastal: Rahvusvahelise Kosmosejaama alalise meeskonna suurendamise ja NASA Space Shuttle'i programmi lõppemise tõttu kohti Sojuzidel kosmoseturistide jaoks enam ei jätkunud. Lendudega plaaniti taasalustada 2015. aastal, kuid ainus planeeritud missioon lükati määramata ajaks edasi. Seni viimane kosmoseturist käis kosmoses 2009. aastal.
Keeni vald

Keeni vald (saksa keeles Könhof) oli vald Tartumaal Sangaste kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Keeni ja Lota mõis ning Sangaste kirikumõis.
Riigimetsa Majandamise Keskus

Riigimetsa Majandamise Keskus (harvem Riigi Metsamajandamise Keskus, lühendatult RMK) on keskkonnaministeeriumi valitsemisalas tegutsev Eesti ainus riigitulundusasutus. RMK ülesanne on riigimetsa majandamine. RMK loodi 1. jaanuaril 1999 endiste riigimetskondade, puukoolide, koolituskeskuste, jahialade ning Metsamajanduse Ökonoomika- ja Infokeskuse õigusjärglasena.
2014. aasta seisuga haldas RMK 1 226 226 hektarit riigimaad ehk 27,1% Eesti territooriumist. Metsamaa moodustas sellest 907 969 hektarit.
RMK omab Metsahoolekogu tõendit. 2018. aastal tegi Metsahoolekogu RMKle metsamajandamise auditis kaks ettekirjutust, mille eiramise korral viidati tõendi tühistamisele.
2018. aastal avaldas OÜ Nepcon auditi, kus tehti RMK osas seitse puudujääki, mille põhjuseks on raiete kahjustamine või vääriselupaikade hävitamine ning mitme ohustatud ja kaitsealuse liigi elupaiga raiumine.
RMK juhatuse esimehe Aigar Kallase sõnul on väide, nagu ei oleks loodusväärtused riigimetsas kaitstud, vale.
Villevere

Ajalugu

Suur-Villevere (18. sajandi kaartidel Suur Willofer) lähedal oli eraldi Väike-Villevere (18. sajandi kaartidel Weike Willofer) küla.
Külas asuva Vahemetsa talu alal on looduskaitse alla võetud Rõugu talupark-dendraarium.
Tiina Reinart

Tiina Reinart (sündinud 1966) on eesti ajakirjanik.
1990. aastal kaitses Reinart Tartu Ülikooli žurnalistika kateedris diplomitöö "Eestikeelsete naisteajakirjade väärtusorientatsioon aastatel 1918–1940" Krista Aru juhendamisel.
Reinart on töötanud ajalehtedes Oma Saar ja Postimees. Ta on olnud Maalehe tegevtoimetaja ja peatoimetaja asetäitja, 2015. aasta jaanuarist peatoimetaja kohusetäitja ning 2015. aasta aprillist 2017. aasta aprillini juhtis ta Tartu Postimeest.
Jasper Pääkkönen

Isiklik elu

Jasper sündis 15. juulil 1980 Helsingis näitleja Seppo Pääkköneni ja Virve Havelini pojana.
Erastvere metskond

Erastvere metskond moodustati 1920. aastal pärast mõisamaade riigistamist. 
Metskond loodi Erastvere, Vana-Piigandi, Põlgaste, Tilsi, Hurmi, Varbuse, Valgjärve, Karula, Tõdu, Saverna, Vastse-Prangli ja Kanepi eramõisa, Antsla kirikumõisa ja endise Võru kroonumetskonna (Tihase ja Oja vahtkond) metsadest.  Metskonna suurus oli 1920. aastal 7460 tiinu (8150 ha). 1920. aastal oli Erastveres 32 vahtkonda, 1939. aastal 23: Hüti, Piigandi, Reola, Oja, Piigaste, Soodla, Kindapalu, Häätare, Lajavangu, Meieri, Karste, Paali, Jõksi, Seegemi, Sõriste, Kurgsoo, Ridali, Kiuma, Hatiku, Ihamaru, Hurmi, Savisaare ja Pragi.
1939. aastal alustati uue kontorihoone ehitamist. Sama projekti järgi on ehitatud ka Kabala metskonna kontor. Hoone valmis 1942. aastal.
Erastvere metskonna hooned jäid sõjategevusest puutumata. 1950. aastatel oli Erastvere metskonnas 4 jaoskonda ja 16 vahtkonda. Metskond allus Veriora metsamajandile, mis 1966. aastal nimetati ümber Räpina metsamajandiks. 
Erastvere metskonnas on tegeldud loodusharidusega ja koolimetskonna tööga. 1961. aastal rajati Kanepi kooli õpilastega Hurmi vahtkonda kuusekultuur, mis jäi ka hiljem õpilaste hooldada. Moodustati üks Eesti esimesi koolimetskondi, kus tehti koos õpilastega metsatöid, loodusvaatlusi, metsamatku, viidi metsloomadele talvel lisasööta ja valmistati lindudele pesakaste. Loodushariduslikku tööd jätkab RMK looduskeskus Erastvere metskonna kunagises kontoris.
Probo Koala

Roll Elevandiluuranniku massimürgituses

Augustis 2006 jättis laev Elevandiluurannikule maha jäätmete laadungi, mis Abidjani prügimäele viiduna põhjustas seal toksiliste aurude eritumise tõttu kümnete tuhandete inimeste haigestumise ja kaheksa inimese surma.
Probo Koala püüdis juba juulis settetankidesse kogunenud 400 tonni jäätmeid Amsterdamis ära anda, kuid see ei õnnestunud.
Septembri alguses jõudis laev Läänemerre, tegi peatuse Ventspilsi sadamas ja jõudis 15. septembril Paldiski Lõunasadamasse. Veeteede Amet, mis oli laeva 15. septembril kontrollinud, väitis esialgu, et neil pole seaduslikku alust laeva kinni pidada ja lubas laeval pärast protseduuride lõppu lahkuda. Laevale ei olnud etteheiteid ka Keskkonnainspektsioonil.
Paldiski sadamasse saabusid 25. septembril Greenpeace'i aktivistid oma jäälõhkujaga "Arctic Sunrise", nõudsid Eesti võimudelt laeva arestimist ja takistasid laeva väljasõitu sadamast. Politsei pidas isiku tuvastamiseks kinni mitu Greenpeace'i aktivisti.
27. septembril pöördus Keskkonnaministeerium laeva kinnipidamiseks Justiitsministeeriumi poole, sest Probo Koala kütusetankide pesuvee proovides tuvastati aineid, mis sarnanevad Elevandiluurannikul mürgistuse põhjustanud ainetega. Euroopa Liidu keskkonnavoliniku Stávros Dímase sõnul näitasid laevameeskonna vereproovid, et teatud mürgiste ainete kontsentratsioon nende veres on tavalisest 60 korda suurem. Laeva meeskond koosnes peamiselt venelastest.
Riigiprokuratuur alustas Probo Koala asjas kriminaalmenetlust 27. septembril. Kriminaalasjad alustati ka Elevandiluurannikul ja Hollandis.
28. septembril külastas keskkonnavolinik Paldiskit, tutvus olukorraga ning tänas Eesti valitsust ja õiguskaitseorganeid kiire ja tulemusliku tegevuse eest.
13. oktoobril lahkus laev Paldiskist ja võttis Keskkonnainspektsiooni järelevalve all suuna Sillamäele. 15. oktoobril andis Probo Koala Sillamäe sadamas ära oma ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed, kust need viidi Vaivara ohtlike jäätmete kogumiskeskusesse. Jäätmete kahjutustamine maksab vähemalt 2,5 miljonit Eesti krooni. Seejärel anti laevale luba Eesti vetest lahkuda.
Juhtumist ajendatult selgitasid ETV saate "Pealtnägija" ja Eesti Ekspressi toimetused koostöös Norra Ringhäälinguga NRK välja skeemi, mille kohaselt segati Aafrika riikide jaoks sealsetele normidele vastavat vedelkütust, et tõsta selle oktaanarvu. Probo Koala osales selles skeemis muude tankerite hulgas.
Rändrahn

Rändrahn on rahn (ümbermõõt üle 3 m), mis on liustiku poolt aluspõhjast lahti murtud ja algsest asukohast minema viidud. Rohkem kui 10 m läbimõõduga rändrahne nimetatakse hiidrahnudeks. Herbert Viidingu järgi on ligi 90% Euroopa pleistotseense jäätumise alal levinud hiidrahnudest koondunud Eestisse.
Rändrahnuks on varem peetud ka tard- või moondekivimitest monoliite, mille läbimõõt on suurem kui 1 meeter, tingimuseks vaid, et rahn ei asu tänapäeval oma algse lasumuse kohas. Rändrahnu nimetus tuleneb sellest, et mandrijää toimel on need kivid liikunud ära oma algsest tekkekohast.
Marina Stepnova

Marina Stepnova (neiupõlvenimi Marina Rovner, esimesest abielust Marina Konetskaja; vene keeles Степнова, Марина Львовна; sündinud 2. septembril 1971 Jefremovis Tuula oblastis) on vene kirjanik, toimetaja ja tõlkija.
Ta sündis Jefremovis Tuula oblastis sõjaväelase ja arsti tütrena. Aastal 1981 asus perekond ümber Chișinăusse, kus ta lõpetas Kišinjovi 56. Keskkooli. Seejärel õppis ta kolm aastat Chişinău ülikooli filoloogiateaduskonnas, kuid ta lõpetas Maksim Gorki nimelise Kirjandusinstituudi. Kirjandusinstituudis aspirantuuris olles uuris ta Aleksandr Sumarokovi loomingut: "Vabamüürlaslikke motiive A. P. Sumarokovi psalmide ümberjutustustes" ("Масонские мотивы в переложениях псалмов А. П. Сумарокова"), mis avaldati aastal 2000 raamatus "Масонство и русская литература ХVIII — начала ХIХ в.".
Ta on rumeenia keele tõlkija. Ta on oma kirjatöid avaldanud ajakirjades Naša Ulitsa, Novõi Mir, Zvezda, aga ka ajakirjas Snoob. Aastal 2005 ilmus tema esimene romaan "Kirurg", aastal 2011 teine romaan "Lazari naised", mis ilmus aastal 2012 eestikeelses tõlkes (kirjastuse Tänapäev vahendusel raamatusarjas "Punane raamat").

Isiklikku

Tema vend Vjatšeslav Rovner on väljaande "XXL" peatoimetaja. Tema esimene abikaasa Arseni Konetski on kirjanik.
Cesc Fàbregas

Arsenal

Arsenali siirdus Fabregas Barcelona noortetiimist 2003. aastal. 
Ta võitis klubiga 2004–05 hooajal FA Cup'i.
Kokku mängis Fabregas Arsenalis üheksa aasta jooksul 303 mängu ja lõi 57 väravat.

Barcelona

2011. aasta suvel siirdus Fàbregas tagasi Hispaaniasse ja kuni 2014. aasta suveni mängis Barcelonas. 
2012. aastal võitis ta Barcelonaga Hispaania karika ning tuli järgmisel aastal Hispaania meistriks.

Chelsea

Fàbregas liitus 2014. aasta suvel Londoni Chelseaga.
2015. aastal tuli ta Chelseaga Inglismaa meistriks ja võitis liigakarika.
Fàbregas tuli klubiga 2016–17 hooajal taas Premier League'i võitjaks
Hooajal 2017–18 võideti Inglismaa karikas FA Cup.

Hispaania jalgpallikoondis

Fàbregas debüteeris Hispaania koondises sõprusmängus Elevandiluuranniku vastu. 
Rahvuskoondises on ta mänginud kolmedel maailmameistrivõistlustel (2006, 2010 ja 2014) ning Euroopa meistrivõistlustel (2008, 2012 ja 2016).
Fabregas andis resultatiivse söödu 2010. aasta maailmameistrivõistluste finaalmängus Andrés Iniesta võiduväravale. 
Hispaania A-koondises on ta mänginud 27. augusti 2017 seisuga 110 korda ja löönud 15 väravat, neist ühe ka Eestile.
Aigeus

Aigeus (vanakreeka keeles Αἰγεύς) oli vanakreeka mütoloogias Ateena valitseja, Pandioni poeg ja Theseuse isa.
Aigeuse võimu ohustas Kreeta valitseja Minos, kes nõudis ateenlastelt teatud aja tagant noormehi ja tütarlapsi Minotaurosele ohverdamiseks. Aigeuse poeg Theseus läks Kreetale ning tappis Ariadne abiga Minotaurose. Tagasiteel unustas ta aga heisata valged purjed, mis pidid kokkuleppe järgi tähistama edukat retke. Kui Aigeus nägi lähenemas mustade purjedega laeva, heitis ta end kaljult alla ja suri. Müüdi järgi tuleb sellest Egeuse (= Aigeuse) mere nimi.
Uue-Põltsamaa mõisa kalmistu

Uue-Põltsamaa mõisa kalmistu on kalmistu Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Põltsamaa linnas Jõgeva maakonnas. Kalmistu jääb kunagisest mõisakeskusest linnulennult umbes ühe kilomeetri kaugusele idakirdesse.

Ajalugu

Kalmistu rajasid Uue-Põltsamaa mõisa tollased omanikud Lilienfeldid umbes 1770. aastate algul, kui Põltsamaa mõis jagati Uue- ja Vana-Põltsamaa mõisaks ning Uue-Põltsamaa mõisas ehitati välja uued hooned. Esimene matus uuel kalmistul toimus 1771. aastal.
Uue-Põltsamaa mõisa kalmistule on arvatavasti maetud 28 lahkunut. Praegu pole see kalmistu kasutusel. 
Lähestikku asuvad Uue-Põltsamaa mõisa kalmistu ja uus kihelkonnakalmistu moodustavad alates 1997. aastast ühise riikliku kultuurimälestise – Põltsamaa kalmistu. Nende vahele jääb eraldi kultuurimälestisena Põltsamaa II maailmasõja matmispaik, kuid nendel mälestistel on ühine kaitsevöönd.

Kalmistu kabel

Kalmistu idaosas paikneb matusekabel, mis on ehitatud umbes 19. sajandi keskel (ehitusmeister Johann Mühlhausen). Kabeli torni lühendati 1916. aastal. Praegu on kabel kasutuses matmistarvete hoiukohana.
Anto Liivat

Haridus

Anto Liivat on lõpetanud Tallinna 32. Keskkooli ja EBS-i avaliku halduse erialal, täiendanud ennast Georgetowni ülikoolis Washingtonis fondi "Louis DeJoy and Aldona Z. Wos Family Foundation" stipendiaadina võrdlevate majandus- ja poliitiliste süsteemide programmis ning Tartu Ülikooli Euroopa Kolledžis. Ta omab Andragoog III kutset ja omandab doktorikraadi Estonian Business Schooli juhtimisteaduse doktoriõppes.

Töökäik

Anto Liivat on Estonian Business Schooli (EBS) juhtimise õppetooli lektor ning täiendkoolitusettevõtte Intelligentne Grupp koolituspartner. Ta juhib Kuku raadios populaarset majandussaadet "Buum" ja on alates 5. maist 2014 Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse nõukogu liige.
Varem on ta töötanud EBS Juhtimiskoolituse Keskuses ja juhtinud Kuku Raadios jutusaadet "Skolion". Anto klientideks on olnud paljud ettevõtted (AS Tallink Grupp, SEB Pank, Empower AS, Rimi Baltic Group AS), avaliku ja kolmanda sektori organisatsioonid. 2017/18 õppeaastal valiti ta tudengite tagasiside põhjal Estonian Business School'i parimaks erialaõppejõuks.

Poliitiline tegevus

Anto Liivat on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna aseesimees, Tallinna linnavolikogu VIII koosseisu liige ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esimees ning linnavolikogu innovatsioonikomisjoni aseesimees, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna programmi- ja põhikirjatoimkonna esimees (2010–2016), SDE Tallinna piirkonna aseesimees (alates 2016) ning oli Nõmme osakonna juht (2012–2016).
Anto Liivat on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige 2010. aastast.
Ta oli aastatel 2002–2010 Eestimaa Rahvaliidu liige. Liivat oli erakonna aseesimees ja kuulus juhatusse ning oli ka ühenduse Rahvaliidu Noored üks asutajatest. 
Ta juhtis 2010. aasta kevadel Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ja Rahvaliidu ühinemisprotsessi.
Anto Liivat oli 2009. aastal Euroopa Parlamendi valimistel Rahvaliidu valimisnimekirja esinumber, olles esinumbritest noorim. Ta viis Eesti erakondade ajaloos läbi esimese valimisplatvormi avatud koostamise, mille raames oli igaühel võimalus erakonna veebilehel esitada oma seisukohti oluliste eluvaldkondade kohta.

Ühiskondlik tegevus

Anto Liivat on üks 3x3 korvpalli ehk tänavakorvpalli Eesti meistrivõistluste idee autoreid ja eestvedajaid, Junior Chamber International Business Tallinna ja Eesti Üliõpilaskondade Liidu vilistlaskogu liige.
Juba keskkoolis tärkas Anto Liivatil huvi juhtimise ja õpilasesinduste liikumise vastu. Tema initsiatiivil toimus Tallinna 32. Keskkoolis mitmeid üritusi ja õpilastele loodi võimalusi õppetööväliseks arendavaks tegevuseks. 
Aastail 2000–2001 Eesti Õpilasesinduste Liidu juhatuse esimees. Tema eestvedamisel kasvas õpilasühendus enam kui 200 liikmeskooliga õpilaste eestkosteorganisatsiooniks.
Aastail 2002–2004 juhtis ta EBSi üliõpilasesindust ning osales Eesti Üliõpilaskondade Liidu volikogu ja järelevalvetoimkonna töös. Aastail 2007–2008 kuulus ta üliõpilaskondade liidu arengukomisjoni.
Araabiakeelne Vikipeedia

Araabiakeelne Vikipeedia (araabia keeles ويكيبيديا العربية) on Vikipeedia araabiakeelne versioon.
Araabiakeelne Vikipeedia sai alguse 9. juulil 2003.
Seal on 918052 artiklit, millega see on artiklite arvult 16. keeleversioon.
30% araabiakeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud.
Süüria lipp

Praegune Süüria lipp võeti taas kasutusele 1980. aastal. Aastatel 1958–1961 kasutas sama lippu Ühinenud Araabia Vabariik.
Platon Lebedev

Platon Lebedev (sündinud 29. novembril 1956 Moskvas) on Venemaa ärimees, kes 2003–2014 kandis vanglakaristust. Amnesty International luges teda meelsusvangiks.
Lebedev lõpetas 1981 Moskva Plehhanovi-nimelise Rahvamajanduse Akadeemia.
Lebedev oli panga MENATEP kaasasutaja ja Jukose aktsiaid valitsenud MENATEPi grupi direktorite nõukogu esimees.
2003. aasta lõpus Lebedev vahistati. 31. mail 2005 mõistis Moskva linna Meštšanski kohus Lebedevi süüdi 6 süüdistuspunktis seitsmest ja karistas teda 9 aasta pikkuse vangistusega. Muu hulgas tunnistati ta süüdi maksutulude varjamises ja maksudest kõrvalehoidmises, Jukosest raha väljakantimises, kohtu nõuete eiramises ja aktsiate ebaseaduslikus omastamises. Täpselt samade punktide eest täpselt sama pikaks ajaks mõisteti vangi ka tema äripartner Mihhail Hodorkovski. Süüdimõistmise hetkeks olid mõlemad vanglas istunud juba 583 päeva ehk poolteist aastat, mille võrra vanglas istuda jäävat aega vähendati. Lisaks tuli mõlemal tsiviilhagi raames maksta 17,4 miljardit rubla ehk 7,6 miljardit Eesti krooni.
Paljud inimesed usuvad, et Hodorkovski ja Lebedev olid tegelikult süütud, aga võimud lavastasid nad süüdi ja käskisid kohtul nad süüdi mõista. Mõlemad olid Venemaa valitsuse suhtes kriitiliselt meelestatud ja otsustasid hakata toetama opositsioonierakondi.
Kohtuprotsess Hodorkovski ja Lebedevi üle äratas suurt tähelepanu isegi välismaal. Näiteks Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee saatis Sabine Leutheusser-Schnarrenbergeri oma raportandina Jukose afääri asjus Moskvasse Hodorkovski ja Lebedeviga kohtuma. Meštšanski kohus keeldus 28. septembril 2004 selleks kohtumiseks luba andmast.
2010. aasta detsembris mõisteti Lebedev süüdi nafta varastamises ja tema karistust pikendati 14 aastale. Mõni kuu hiljem vähendati karistust 13 aastale. 1. novembri 2012 vähendas Velski rajoonikohus Lebedevi karistust veel kolme aasta võrra, mis tõi tema vabanemistähtaja juulisse 2013.
Narva Issanda Ülestõusmise peakirik

Narva Issanda Ülestõusmise peakirik (vene keeles Нарвский Воскресенский кафедральный собор) on õigeusu kirik Narvas aadressil Bastrakovi 4.
Kirik ehitati aastatel 1890–1898 arhitekt Paul Alischi projekti järgi. Tegu on ainsa neobütsantsi stiilis sakraalehitisega Eestis. Kirik pühitseti 17. novembril 1896. Nurgakivipaneku tseremoonia toimus kuus aastat varem, 5. augustil 1890. Tseremooniat toimetas Riia ja Miitavi piiskop Arseni (Brjantsev). Sellel sündmusel osalesid keisrid Aleksander III ja Wilhelm II, kellel toimus samal ajal Narvas ametlik kohtumine. Tseremoonial pani kirikule nurgakivi Aleksander III.
Kirikuhoonet ja selle juures paiknevat kinnistut kasutab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Narva Issanda Ülestõusmise Peakiriku Kogudus.
Kiriku eesnik on Narva ja Peipsiveere piiskop Lazar.
Kirikus on Narva Znamenja kirikust pärit Jumalaema Tunnustähe ikoon.
Kirik on arvele võetud ehitismälestisena.
Liinivahe tänav

Liinivahe tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.
Liinivahe tänav sai nime 25. märtsil 2009. Tänav on saanud nime selle järgi, et kulgeb Kopli liinide vahel.
Jõksi mõis (Paistu)

Jõksi mõis (saksa keeles Jöxi) oli Tuhalaane mõisa kõrvalmõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal.