google/wiki40b huggingface dataset:
Intel 8088

Intel 8088 ehk 8088 oli Inteli 16-bitiste registritega mikroprotsessor, mida esitleti 1979.
See erines 1978 kasutusele võetud protsessorist Intel 8086 ainult selle poolest, et juhtmete arvu vähendamiseks ning side võimaldamiseks 8-bitistele arvutitele mõeldud seadmetega vähendati andmesiini laiust 16 bitilt 8-le bitile ning käsuootejärjekorda (prefetch queue) lühendati 6 bitilt 4 bitile.
Nii sai kasutada arvuti ülejäänud riistvara jaoks odavamaid 8-bitiseid komponente, kuid seda kiiruse arvel. Seetõttu ei olnud 8088 traditsioonilistest 8-bitistest protsessoritest oluliselt kiirem. Siiski (või just sellepärast) valis IBM selle IBM PC keskprotsessoriks.  IBM tahtis ühelt poolt oma miniarvutit reklaamida, teiselt poolt ei tahtnud ta konkureerida oma miniarvutitega. Peale selle sai üle võtta komponente 1970ndate lõpus välj töötatud, kuid turul edutuks osutunud arvutilt Data Master, mille keskprotsessoril Intel 8085 oli 8-bitine andmesiin. IBM-i otsus 8088 kasuks pani aluse protsessorite perekonnale x86, kuigi paljud asjatundjad pidasid seda protsessorit pigem nõrgaks ning kogu arhitektuuri väheperspektiivikaks.
n-MOP-transistoridega versiooni kõrval pakuti ka komplementaarsete metalloksiid-pooljuhtidega versiooni  80C88.
Juhan Saar

Juhan Saar (22. detsember 1929 Laeva vald – 28. august 2007) oli eesti kirjanik.
Lõpetas 1949 Tartu Elektromehaanika Tehnikumi. Töötanud kultuuritoimetajana, 1981–1990 juhtis Kirjanduse Propaganda Bürood.

Looming

Juhan Saar on kirjutanud luulet, lasteraamatuid, laulutekste ja dokumentaalnäidendeid.
Tema sulest on ka pärit Eesti tuntumaid unelaule "Mina ei taha veel magama jääda" (viis Heino Jürisalu, kitarril Emil Laansoo, vokaal Velda Otsus).
Discovery programm

ASPERA-3

ASPERA-3 (Analyzer of Space Plasma and Energetic Atoms) on instrument Mars Expressi pardal, mille eesmärk on uurida päikesetuule ja Marsi atmosfääri vastasmõjusid.

M3

M3 (The Moon Mineralogy Mapper), oli instrument India satelliidi Chandrayaan-1 pardal ning selle eesmärgiks oli Kuu mineraloogia kõrgeresolutsiooniline kaardistamine.

Strofio

Strofio on massispektromeeter ESA sondi BepiColombo pardal. Seadme eesmärgiks on Merkuuri pinnase koostise uurimine. Missiooni start on planeeritud 2018. aasta oktoobrisse.
Päärdu

Ajalugu

Päärdu maanteesillast allavoolu jõekaldalt on leitud luuahing, mis lubab oletada, et Päärdu alal võis olla kiviajal inimasustus. Oletatavasti oli tänapäevane Päärdu ala mererannikul.
Küla varasem nimi oli Kose. Tõenäoliselt on Päärdu mõis (Kose mõis, saksapäraselt Kosch) asutatud 15. sajandi teisel poolel. Tänaseni säilinud häärber valmis 1792. aastal. Päärdu nimi pärineb 18. sajandist ja mugandus selleaegse mõisa omaniku Bernt Tuwe eesnimest.
18. sajandil asutati mõisa poolt Velise jõele vesiveski, mille hoone hävis 1941. aastal Teises maailmasõjas Märjamaa lahingus.
Päärdu vallakool (Rääski külas) asutati 1846. aastal. 1924. aastal anti Päärdu kooli käsutusse Päärdu mõisahäärber. 1972. liideti kool Kivi-Vigala kaheksaklassilise kooliga.
1905. aasta mässu ajal sai Päärdus Paiba talu (Mihkel Aitsami (1876–1917) kodutalu) koosolekute ja kogunemiste kohaks.
1970. aastate asulate reformimise ajal liideti Päärdu külaks samanimeline asundus, osa Pikk-külast (tänapäevase Päärdu lääneosa) ning Veneküla (Vene; tänapäevase Päärdu põhjaosa).
Friedebert Tuglas

Elukäik

Friedebert Tuglas oli pärit Ahjalt. Ta õppis Prangli kihelkonnakoolis (venekeelne haridus) ja Uderna ministeeriumikoolis. 1901. aastal suundus ta Tartu linnakooli, seal õppimise ajal ilmus lastejutt "Siil". Seejärel jätkas ta haridusteed Hugo Treffneri Gümnaasiumis. 
Tuglas võttis osa 1905. aasta revolutsioonist. Friedebert Tuglas oli tollal aktiivne noor poliitik ja kõnemees. Kirjandusrühmituse Noor-Eesti liikmena toetas ta toona tuliselt vasakpoolseid ideid, eelkõige kodanikeõiguste laiendamist.  Ta arreteeriti detsembris ja ta veetis kaks kuud Toompea vanglas (kus kirjutas proosaluuletuse "Meri"). 1906.–1917. aastani elas ta pagulasena peamiselt Soomes ja Pariisis. 1918. aastal abiellus ta Emma Elisabet Oinasega.
Friedebert Tuglas kuulus kirjanike rühmitusse Noor-Eesti. Aastail 1921–1922 oli ta kirjanikkude ühingu Tarapita samanimelise ajakirja väljaandja ja vastutav toimetaja. Tuglas oli Eesti Kirjanikkude Liidu üks asutajaid 1922. aastal ning 1920. ja 1930. aastail mitu korda liidu esimees. 
1946. aastal valiti Tuglas Nõukogude Eesti akadeemikuks ja ta pälvis rahvakirjaniku aunimetuse, kuid 1940. aastate lõpul langes ta põlu alla. Ta heideti välja Eesti NSV Kirjanike Liidust, tema varasem looming kõrvaldati käibelt ja tema kui tõlkija nimi raamatute tiitellehtedel kaeti tušiga. 
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. juuli 1950 otsusega võeti talt ära Eesti NSV rahvakirjaniku aunimetus. Rahvakirjaniku aunimetus taastati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 27. oktoobri 1956 seadlusega.
1955. taastati kirjanikuõigused ning varsti ilmusid taas tema nime all raamatud. 
Tuglas on maetud Tallinna Metsakalmistule.
2. märtsil 1972 anti Ahja Keskkoolile Friedebert Tuglase nimi.
Aritmeetika filosoofia

"Aritmeetika filosoofia" (saksa keeles "Philosophie der Arithmetik. Psychologische und logische untersuchungen") on saksa filosoof Edmund Husserli 1891. aastal ilmunud raamat. Teos sünteesib Husserli tööd matemaatikas Karl Weierstrassi juhendamisel tema tööga filosoofias ja psühholoogias Carl Stumpfi ja Franz Brentano juhendamisel, kellest viimasele on raamat ka pühendatud.

Struktuur

"Aritmeetika filosoofia" on esimene köide teosest, mille Husserl kavandas kaheköitelisena, kuid mille teine köide jäi ilmumata. Kokku oleks sel olnud neli osa ja lisa.
Esimene köide jaguneb kaheks osaks. Esimene neist analüüsib paljususe, ainsuse ja hulga mõisteid ("Die eigentliche Begriffe von Vielheit, Einheit und Anzahl") ning teine sümboolseid hulgamõisteid ja hulgaaritmeetika loogilisi lätteid ("Die symbolischen Anzahlbegrife und die logischen Quellen der Anzahlen-Arithmetik").
Jaume Doménech

Jaume Doménech Sánchez (sündinud 5. novembril 1990 Almenaras) on Hispaania jalgpallur, kes mängib väravavahina Hispaania kõrgliiga klubis Valencia.
Ta alustas klubikarjääri Villarrealis, millega liitus 2007. aastal. Klubi põhimeeskonnas tal debüüti teha ei õnnestunud.
2013. aastal liitus ta Valenciaga. Esimesed kaks hooaega mängis ta klubi duubelmeeskonnas Hispaanias tugevuselt kolmandas liigas. Valencia põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2015–16. 2019. aastal tuli ta Valenciaga Hispaania karikavõitjaks, kui finaalis alistati Barcelona tulemusega 2:1.
Vabaduse tänav (Rakvere)

Vabaduse tänav on tänav Rakveres.
Ta asub linna keskosas, eraldades Õpetaja Heinamaa ja Lepiku linnaosasid Seminari linnaosast ning ulatub linnametsa läbides linna lõunaosas Linnuriigini. Alguse saab tänav Vabaduse platsilt, lõuna suunas on ristuvateks tänavateks on Lembitu, Kungla, Vee, Karja, Piiri, Saueaugu, Lõuna põik, Lilleoru ja Linnu tee. Tänav on Rakvere pikim – 1916 meetrit.
Nimesid on olnud tänaval mitu: algselt Suur-Põllu, aastast 1927 Vabaduse, N.Liidu ajal Viktor Kingissepa ja nüüd taas Vabaduse.
Vabaduse ja Karja tänavate nurgal paiknes Vana surnuaed, mis rajati 1777. aastal linna ja kihelkonna eestlaste matusepaigana. Tõenäoliselt puhkab siin ka F. R. Kreutzwaldi isa Juhan aastast 1832. Otsus surnuaed sulgeda tehti 1933. aastal, kuid viimaseid surnuid maeti veel pärast Teist maailmasõda.
Vabaduse tn 1 Rakvere Gümnaasiumi hoone on funktsionalistliku kooliarhitektuuri ja siin õppinud arhitekt Alar Kotli sõjaeelse loomingu ilmekamaid näiteid. Hoone ehitati 1936–1938, olles esimene koolihoone Eestis, kus aula ja võimla paiknesid eraldi.
Panameerika ülikool

Panameerika ülikool (hispaania keeles Universidad Panamericana) on katoliiklik eraülikool Mehhikos México linnas.
Ülikool asutati 1967.
Ülikoolis õpib üle 16 000 üliõpilase (2017).
Father of the Pride

"Father of the Pride" on Ameerika Ühendriikide animeeritud komöödiasari, mille autor on Jeffrey Katzenberg.
Fridtjof Nansen

Fridtjof Nansen (10. oktoober 1861 Store Frøen Christiania (Oslo) lähedal – 13. mai 1930 Lysaker Oslo lähedal) oli Norra teadlane, riigimees ning maadeavastaja.

Teadlane ja maadeavastaja

Nansen õppis Kristiania (Oslo) ülikoolis zooloogiat. Ta uskus, et valitud erialal on tal parimad võimalused välitingimustes töötamiseks. Hiljem on ta oma otsust siiski kahetsenud ning arvanud, et õigem valik oleks olnud füüsika ja matemaatika, mis oleksid andnud talle paremad võimalused spetsialiseeruda okeanograafia alal. 1888 sai Nansen doktorikraadi.
Esimese ekspeditsiooni tegi ta 1882. aastal Norra küttimislaeva Viking pardal. Nanseni ülesanne oli koguda infot mereloomade ja jääolude kohta. Väidetavalt sellel ekspeditsioonil tuli Nansen mõttele, et ajupuit, mille ta leidis Gröönimaa lähedalt ajujäält, on pärit Siberist ning Gröönimaa lähedale triivinud koos jääga üle põhjapooluse või selle lähedalt.
Kuulsaks sai Nansen kahe polaarekspeditsiooniga. 1888–1889 ületas ta esimese inimesena suuskadel Gröönimaa mandriliustiku. Nansen ei alustanud retke mitte asustatud läänerannikult, vaid elaniketa idarannikult – seda selleks, et lõigata ära taganemistee. See reis tegi temast Norra rahvuskangelase.
Nanseni teine polaarekspeditsioon kestis 1893–1896 laeval Fram. Ekspeditsiooni eesmärk oli kontrollida Põhja-Jäämere ajujää triivi ideed. Selleks purjetas Nansen piki Venemaa põhjarannikut nii kaugele itta, kui jääolud võimaldasid. Severnaja Zemlja lähedal vaierdas ta Frami jääpankade külge. Selgus, et jää liigub tõepoolest Põhja-Jäämeres üldiselt idast läände. Fram väljus jääst 1896. aasta kevadel. Triiv ei kulgenud siiski üle põhjapooluse, nagu Nansen oli lootnud, vaid sellest lõuna poolt. Sellepärast üritas Nansen koos Hjalmar Johanseniga jõuda poolusele suuskadel ja koerte abiga. Poolusele nad ei jõudnud, kuid käisid ära kaugemal põhjas kui ükski inimene enne neid, jõudes põhjalaiusele 86° 14'. Et tagasiteed triivivale laevale oli võimatu leida, liikusid nad lõunasse Franz Josephi maa suunas. Seal olid nad sunnitud talvituma, toitudes jääkarudest ja morskadest. Tagasi Norrasse jõudsid nad järgmisel kevadel Briti ekspeditsiooni abiga. Nädal pärast nende saabumist jõudis Norrasse tagasi ka Fram. Norra rahvas võttis Nanseni ja ta meeskonnakaaslased vastu ekstaatilise vaimustusega.
Aastatel 1887–1908 oli Nansen Oslo ülikooli zooloogiaprofessor ja aastatel 1908–1930 okeanograafiaprofessor.

Riigimees ja humanist

Nansenil oli tähtis roll ka Norra iseseisvumisel Rootsist 1905. aastal. Ta oli norra rahva seas nii populaarne, et talle pakuti isegi kuninga kohta.
1906–1908 oli ta Norra saadik Suurbritannias. Nansen oli esimene Norra esindaja 1920 asutatud Rahvasteliidus. Seal tegeles ta sõjavangide vahetamise küsimustega ja 1921. aasta Volgamaa näljahäda leevendamisega.

Tunnustused

Fridtjof Nansen valiti 1897. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks.
Aastal 1922 sai ta Nobeli rahuauhinna.
Siber

Siber on piirkond Venemaal ja Põhja-Kasahstanis, mis hõlmab Aasia põhjaosa Uurali mägedest Põhja-Jäämere ja Vaikse ookeani veelahkmeni. Siberi lõunapiiriks peetakse Venemaa lõunapiiri Kasahstani, Mongoolia ja Hiinaga, sest Siberi termini all mõistetatakse praegu ainult Venemaa Föderatsiooni territooriumi, kuigi ajalooliselt kuulub selle koosseisu ka Kasahstani kirdeosa ja Venemaa Kaug-Ida. 
Siber jaotub Lääne- ja Ida-Siberiks. Samuti eristatakse mõnikord Lõuna-Siberi mäestikke, Kirde-Siberit ja Kesk-Siberit, seda küll peamiselt loodusgeograafilistes jaotustes.
Siberi aladel elab tänapäeval ligi 30 miljonit inimest, kellest enamik peab end venelasteks, paljud neist on ka ukraina ja tatari päritoluga. Turgi ja mongoli keeli kõnelevatest põlisrahvastest on suurim etnos burjaadid, keda on üle poole miljoni. Siberi miljonilinnad on Novosibirsk, Omsk ja Krasnojarsk, järgnevad kuni 0,6 miljoniga Irkutsk, Tjumen ja Tomsk. Üle 600 tuhande elaniku on ka ajalooliselt Siberisse kuulunud Vladivostokis.
Elektervalgustus

Elektervalgustus on elektrit kasutav  valgustus.
Kalev Sport (klubi)

Kalev Sport on Eesti jalgratta profiklubi.
Klubi asutati nime all Kalev Chocolate Team 2004. aastal.
2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri B-alagrupp

2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri B-alagrupi mängud leidsid aset 16.-23. juunini 2013. Alagrupi võitis Hispaania, kes edenes teise vooru koos Uruguayga. Nigeeria ja Tahiti ei pääsenud edasi.
Leheke

Leheke on liitlehe osaleht.
Võnnu komtuur

Võnnu komtuur (saksa keeles Komtur von Wenden, läti: Cēsu komturs) oli algselt Mõõgavendade ja hiljem Liivi ordu käsknik, kes valitses Võnnu komtuurkonda.
Esimene teadaolev Võnnu komtuur astus ametisse juba 1207. aastal ja temast sai kohe üks ordu tähtsamaid ametimehi. Viimane komtuur on teada 1347. aastast, seejärel olid ametis Võnnu foogtid. On tõenäoline, et juba 14. sajandil kaotasid komtuurid oma mõjukuse ja iseseisva tegutsemisvabaduse, sest Võnnu ordulinnusest kujunes ka ordumeistri üks peamisi residentse Riia ordulinnuse kõrval.
Peep Jöffert

Peep Jöffert (sündinud 29. oktoobril 1944 Kosel) on eesti endine jalgrattur.
Aastal 1962 tuli ta mitmepäevasõidus Jõu meeskonnas ja aastal 1969 mitmepäevasõidus individuaalselt Eesti meistriks.
Joachim Brudziński

Joachim Stanisław Brudziński (sündinud 4. veebruaril 1968 Świerklaniecis) on Poola poliitik (Õigus ja Õiglus).
Alates 2005. aastast oli ta Poola Seimi liige. Alates 12. novembrist 2015 kuni 9. jaanuarini 2018 oli ta Poola Seimi viitsemarssal.
Alates 9. jaanuarist 2018 kuni 4. juunini 2019 oli ta Poola siseminister.
Olaine raudteejaam

Olaine raudteejaam on raudteejaam Riia-Jelgava raudteeliinil Olaine piirkonnas Olaines.
Igapäevaselt peatub seal kolmkümmend kuus Riia ja Jelgava vahel liiklevat reisirongi; tööpäeviti on selle liini rongide arv nelikümmend viis. Lisaks peatuvad seal Riiat Dobele ja Liepājaga ühendavad rongid. Jaam asub Riia raudteejaamast 22 km kaugusel. Jaamas on kaks perrooni ja viis teed, samuti ka kolm perrooni kaupade rongile laadimiseks. Piletihinnalt kuulub jaam B tsooni.
Jaam avati aastal 1868 ja algselt kandis see nime St. Olai. Pikka aega oli see ainus peatus lõppjaamade vahel.Esimese maailmasõja ajal hävitasid sakslased algse jaamahoone. Aastail 1920-1921 valmis uus jaamahoone, mis sai Teises maailmasõjas kannatada. Aastatel 1923-1935 eelnes jaamale raudteepeatus Olaines pagasta nams. Ka asus kuni Teise maailmasõjani jaamast Jelgava pool Blukase raudteepeatus. Aastal 1940 ehitati jaamast turbatööstuseni viiv kitsarööpmeline raudtee, mis hiljem laiarööpmeliseks ümber ehitati, ka rajati uued teed mitmete tehaste juurde. Jaunolaine peatuse lähistelt algab Olaine raudteejaamast Olaine naftahoidla juurde viiv harutee.
Sofie Gråbøl

Sofie Gråbøl (sündinud 30. juuli 1968) on Taani näitleja. Ta alustas näitlemisega 1986. aastal ja saavutas rahvusvahelise kuulsuse uurija Sarah Lundi rolliga teleseriaalis Kuritegu.
Naaskelsaba

Naaskelsaba (Enterobius vermicularis) on liik ümarusse.
Uss on 3–13 mm pikk.
Naaskelsabad parasiteerivad inimeste peen- ja jämesooles, põhjustades enterobiaasi.
Majahaldjad

Elukoht

Igal majal on oma haldjas, keda majahaldjaks, koduhaldjaks, taluhaldjaks, hoonehaldjaks, majavarjajaks, majavaimuks, isegi majaperemeheks hüütakse. Majahaldjad asuvad kõigis eluruumides, aga ka veskites, rehtetes ja isegi kirikutes.

Välimus

Majahaldjas on maja kaitsevaim. Pahadele inimestele ta ei ilmu, headele teeb ta aga head ja kannab nende eest hoolt. Maja endise elanikuna tunneb ta kõiki maja tarvitusi, annab häda-ajal head nõu ja abi. Harva näitab ta ennast; kui näitab, siis kas vanamehe ehk naise näol. Maja elaniku surma puhul näitab ta ennast tavaliselt. Tihti nähti teda ainult magades.

Lahkumine ja lepitamine

Kui majahaldja peale pahandatakse, siis lahkub ta majast, sest pahandust ta ei salli. Tülitsemine, riidlemine, sõimamine, ülepea halb elu on haldjale nagu katkuks, mille eest ta põgeneb. Pahandatakse haldjas ära, tuleb majale õnnetust karta, sest haldjas maksab pahanduse eest kätte, olgu siis, et teda kuidagi viisi lepitatakse. Lepitamine sünnib enamasti ohvritega.

Ohverdamine

Ohverdatakse toiduaineid laudile ehk toapeale, aga ka jooki valatakse nurka maha. Ka õlle ehk taari tegemisel ei unustatud majahaldjaid ära, valati neile mõni tilk nurka, senikui märjukest majas leidus.

Rahvalood

Palju lugusid majahaldjatest langeb ühte tondilugudega. Rahvas ei oska tavaliselt nende vahel mingit vahet teha, moondab palju enam liiga sagedasti kõik majavarjajad tigedateks tontideks.

Viruskundra

Võru pool ja Setumaal tuntakse viruskundrat. Viruskundra asub tavaliselt ahju all, harvemini ahju peal ja parsil. Harva tuli ta oma peidupaigast nähtavale, tihti kuuldi aga tema häält. Ta nimega hirmutati lapsi. Jõuluks pandi talle ahju peale mingisugust toitu. Laste suust välja langenud hambad visati viruskundra omaks ahju peale, öeldes: „Viruskundra, säh sulle luuhammas, anna mulle raudhammas!”
Viruskundra tegi mõnikord head pererahvale, kelle majas ta elas, tuues neile maja ahju alla ehk põranda alla maetud varandusedki välja.
Lähedases suguluses majahaldjatega on laevahaldjad.
Genoomika

Genoomika on molekulaarbioloogia haru, mis tegeleb genoomide uurimisega.
Genoomika kujunes sellise nimetusega 1980ndail koos genoomide nukleotiidse järjestuse kirjeldamisega.
Eesti Seiklusturismi Assotsiatsioon

Eesti Seiklusturismi Assotsiatsioon (lühend: ESA) on aastal 2000 asutatud ühendus, mis koondab enda alla seiklusturismiga seotud ettevõtteid.
ESA tegevjuht on Paap Kõlar.
ESA muu hulgas arendab Eestis seiklusturismi, teadvustades ühtlasi selle majanduslikku potentsiaali.
Zaķusala

Zaķusala (läti 'Jänesesaar') on üks mitmest saarest Daugava jões Riia kesklinnas Lätis. 
Zaķusala saarel asub Riia tele- ja raadiotorn, saart ületab Saaresild (läti k. Salu tilts).
Saare põhjaosas asuvad II maailmasõja ajal õhku lastud raudsilla jäänused.
Läti vabadussõja ajal asus saarel üks neljast Riia "loomaaiast" - kommunistliku režiimi koonduslaagreist.
Alenka Gotar

Muusikaline tegevus

Alenka Gotar õppis lastemuusikakoolis klaverit ja kitarri. Muusikaõpinguid jätkas Ljubljana Muusika- ja Balletikeskoolis, kus õppis Markos Bajuki juures laulmist. Pärast selle kooli lõpetamist 1996, õppis Šveitsis Baseli Muusikaakadeemias ja 1999 aastast Mozarteumis Salzburgis, kus õppis professor Lilian Sukise juures soololaulu ja ooperilaulu. Diplomi sai 2000 aastal. Täiendas lauluoskusi Maya Sunari-Biankini, Marjana Lipovšeki ja Alfred Burgstalleri juures. Magistrikraad 2006 aastast.
Alenka Gotar on Maribori Ooperiteatri solist, esineb ka Salzburgi ja Ljubljana teatrites. On esinenud koos kammerkooriga turneel Sloveenias, Austrias, Šveitsis, Saksamaal, Horvaatias ja Skandinaavia maades.
Alenka Gotari repertuaar on mitmekülgne. Ta töötab ka muusikaõpetajana.
Teadusajakirjandus

Teadusajakirjandus on teadusest kõnelev ajakirjandus.
Teadusajakirjandus vahendab teadusuudiseid ja kirjeldab teaduses toimuvat populaarsel viisil, populaarteadusena. Teadusajakirjanduse hulka ei arvata seega tavaliselt teadusajakirju.

Teadusajakirjandus Eestis

Eestis on peamisteks teadusajakirjanduse trükiväljaanneteks ajakirjad Horisont, Eesti Loodus, Akadeemia, Imeline Teadus.
Eesti teadusajakirjanikke ühendab Eesti Teadusajakirjanike Selts.
Nišiturism

Globaalne mõjuvaldkond

Paljudes niši turismisihtkohtades on suhteliselt vähene osalus inimese kohta. Riigis ei ole piisavalt inimesi, kes muudaksid turismitegevust ettevõtjatele kasulikuks. Seetõttu peavad nad jõudma globaalsesse vaatajaskonda, et pakkuda piisavalt külastajaid elujõuliseks turismisihtkohaks. Seda nimetatakse ülemaailmseks mõjuvaldkonnaks.
Harilik hernes

Juur

Juur ulatub kuni meetri sügavusele. Külgjuurtel on juuremügarad. Harilik hernes on sümbioosis mügarbakteriga Rhizobium leguminosarum. Mügarbakterid elavadki juuremügarates. Nad seovad õhust molekulaarset lämmastikku, teisendavad selle ammooniumiks ja varustavad selle abil hernetaime lämmastikuga.

Vars

Vars on lamav või roniv ning kasvab kuni 0,5–2,0 m  kõrgeks. See on lihtne või aluselt harunev, õõnes, neljakandiline ja paljas ning sinakasroheline.

Lehed

Herne lehed on 2 või 3 (harva 4) paari lehekesega sulgjad liitlehed.
Lehtedest väljuvad harunevad köitraod. Köitraod võivad keerduda ükskõik missuguse toe ümber ja nendele toetudes võib hernetaim kasvada kuni 2 meetrit kõrgeks. Et hernestel oleks parem kasvada, külvatakse herneid tavaliselt millegi juurde, mida toena kasutada, ja see ei pea olema tingimata puust: sama hästi saab kasutada traadist või nöörist võrku. Tihedalt kasvavad hernetaimed võivad ka üksteist vastastikku toetada.
Lehekesed on munajad või ovaalsed, ümara tipuga, leheserv on terve või hambuline. Lehed on 2–7 cm pikad ja 1,5–4,0 cm laiad.
Abilehed on suured (pikkus 4–10 cm) ja laipoolsüdajad. Leheservad on alusel hambulised kuni sopilised. Alusel on neil enamasti violetne täpp.

Õisik

Õisik on ühe- kuni kolmeõieline. See on kobar, mille telg lõpeb sageli ohtega.

Õis

Õitel on 5–10 mm pikkune raag.   
Õietupp on kellukesekujuline ja tagant sopistunud. Tupplehed on munajad-süstjad. Alumised tupplehed on torust umbes kolm korda pikemad ning ülemistest kitsamad ja pikemad. Õielehed on valged või lillakad. Hernes õitseb juunis-juulis.
Õied on ebakorrapärased. Nad pole tsentraalsümmeetrilised, vaid ainult ühe sümmeetriateljega ehk bilateraalsümmeetrilised. Mõningase välise sarnasuse järgi on tervet sugukonda, kuhu hernes kuulub, hakatud nimetama liblikõielisteks.

Vili

Herne vili on kaun. Kaun võib olla sirge või kõver, lame või ruljas. Kaun on 5–15 cm pikk. Kauna sees on ümmargused rohekad või kollakad seemned.
Herne viljad valmivad varakult. Varastel sortidel saab herneid süüa juba 45 päeva pärast külvamist, hilistel sortidel kestab küpsemine kuni 70 päeva. Seemned on idanemisvõimelised 5-6 aastat.

Hernes teaduses

Gregor Mendel avastas pärilikkuse põhilised seadused uuringute käigus, mida ta korraldas aastail 1856–1863. Uuringute tulemused avaldas ta 1865 ettekandena ja 1866 kirjalikult. Tema järgi nimetatakse neid loodusseadusi Mendeli seadusteks.
Valter Pakk

Valter Pakk (sündinud 29. augustil 1933 Tallinnas) on Eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Valter Pakk on ehitustöölise poeg.
Lõpetas 1951 Tallinna 2. Keskkooli, 1956 TPI masinaehituse tehnoloogia erialal. Oli 1956 ENSV Kohaliku, Põlevkivi- ja Keemiatööstuse Ministeeriumi TUI insener, 1956–60 EPA metallide tehnoloogia ja masinate remondi kateedri vanemõpetaja, 1960–61 Tartu Kontrollaparatuuri Tehase insener ja 1961–62 peatehnoloogi asetäitja, 1962–88 EPA masinate remondi kateedri vanemõpetaja, 1988–94 dotsent, 1994– EPMÜ mehaanika ja masinaõpetuse instituudi lektor. Lugenud metallide ja puidutehnoloogia, metallograafia ja termilise töötlemise, konstruktsioonimaterjalide tehnoloogia, materjaliõpetuse jt kursusi. Olnud EPMÜ Spordiklubi juhatuse liige ja volikogu esimees.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: materjaliõpetus, metallograafia, konstruktsioonimaterjalide tehnoloogia, tampoongalvaniseerimine, autobusside hooldus- ja remonditööde mehhaniseerimine. 44 teadustrükist, üks autoritunnistus.
Herbert Abel

Herbert Abel (13. mai 1916 Sõmerpalu vald – 28. november 1991 Tartu) oli eesti suusatreener. 
Ta lõpetas 1947. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuri alal ning töötas seejärel kuni 1952. aastani samas õppejõuna.
Koos abikaasa Erna Abeliga rajas ta Supilinna saepururaja.
Johann Ernst von Dücker

Johann Ernst von Dücker (maetud 18. jaanuaril 1694 Tartus) oli Liivimaa mõisnik.
Johann Ernst von Dücker sündis Kuigatsi (Kuikatz), Dīķeri (Puderküll) ja Penuja mõisniku Hans von Dückeri ja tema abikaasa Anna (sünd. Weckebrodt) pojana.
Ta teenis Rootsi armees ja tõusis leitnandi auastmesse.
Talle kuulus Kuigatsi mõis Sangaste kihelkonnas.
Calloway maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1822. aastal.
Fotoretseptor

Struktuur

Fotoretseptorid koosnevad tavaliselt valgupoolest ning mittevalgulisest fotopigmendist, mis reageerib valgusele fotoisomerisatsiooni või fotoreduktsiooniga, käivitades retseptorivalgu muutuse, mis vallandab signaaliülekande.
Fotoretseptorites esinevad pigmentidena muu hulgas retinaal (retinülideenvalkudes, näiteks rodopsiinis loomadel), flaviin (flavoproteiinides, näiteks krüptokroomis taimedel ja loomadel) ja biliin (biliproteiinides, näiteks fütokroom taimedel).
Guthrie maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 8. juulil 1851.