google/wiki40b huggingface dataset:
Hiinlased

Hiinlased (endanimetusel põhinevalt ka hanid; endanimetus hiina keeles traditsiooniliselt 漢, lihtsustatult 汉, pinyin'is hàn; 汉人 või 漢人 hànrén) on rahvas Ida-Aasias.

Arv

Hiinlasi on umbes 1,3 miljardit (1995. aastal umbes 1,1 miljardit). Nad on maailma suurim rahvus.
Nad on Hiina Rahvavabariigi ja Taiwani põhirahvus. Hiina Rahvavabariigis moodustavad hiinlased umbes 91,6% rahvastikust, umbes 95% Taiwani rahvastikust ja umbes 70% Singapuri rahvastikust.
Aastal 1995 elas hiinlasi 20,4 miljonit Taiwanil ja 27 miljonit väljaspool Hiinat – peamiselt Kagu-Aasias, kuid ka näiteks USA-s, Kanadas ja Suurbritannias.
Peale hiinlaste on Hiinas veel 55 ja Taiwanis 16 ametlikult tunnustatud rahvust.
Venemaal elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 28 943 hiinlast.
Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 104 hiinlast, neist Tallinnas 59.

Nimetus

Nimetus Han pärineb Hani jõe nimest. Hani dünastia rajaja Liu Bangi võim sai alguse seda jõge ümbritsevas piirkonnas. Hiinlased kujunesid välja Hani dünastia ajal (206 eKr – 220 pKr).
Hiinlased on oma nimetusena kasutanud ka teiste dünastiate nimesid. Näiteks kasutasid lõunahiinlased selleks Tangi dünastia nime. Kagu-Aasia hiinlased kasutavad seda seniajani. Lõuna-Hiina asustasid põhja poolt tulnud hiinlased alles Tangi dünastia ajal, põliselanikud tõrjuti välja või assimileeriti.

Ajalugu

Hiinlaste etnogeneesis on võtmeroll 2. aastatuhandel eKr Huang He keskjooksul elanud rahvastikul, kes pani aluse tänaseni kestvale Hiina tsivilisatsioonile. Hiinlased kujunesid välja umbes ajavahemikus 2. sajandist eKr 2. sajandini pKr. Alates 14. sajandist on olnud sageli hiinlaste väljarändamist algselt asualalt.
Hiinas sai hiinlaste kultuur valitsevaks. Tänapäeval püüab keskvalitsus hiinlaste rolli suurendada näiteks suunatud sisserändega (hiinastamisega) Tiibetis ja Xinjiangis. Piirialadel on olnud ühtelugu proteste ja riiklikke repressioone. Teiselt poolt oli 17. sajandist kuni 20. sajandi alguseni riigis suur mõju mandžudel, kes on alati olnud väike vähemus, kuid hoidis Qingi dünastia ajal võimu enda käes.

Hiinlased väljaspool Hiinat

Hiinlased on sajandite jooksul elama asunud paljudesse Kagu-Aasia maadesse ning moodustavad mõnel maal (eriti Malaisias ja Tais (Tai hiinlased)) väga suured vähemused. Singapuris on hiinlased koguni selges enamuses. Kambodžas langes suur osa hiina vähemusest punaste khmeeride ohvriks. Ka Vietnamis on hiinlasi taga kiusatud. Indoneesias leidis pärast Suharto võimuletulekut aset veresaun, mille ohvriks langes hinnanguliselt 20 000 hiinlast.
Soomuslaev

Soomuslaev oli lahinguvõimeline soomuskaitsega jõuseadmega sõjalaevatüüp 19. sajandi lõpust ja 20. sajandi alguseni.

Ajalugu

Soomuslaevade vajadus kerkis esile pärast lõhkevate mürskude kasutuselevõttu, millele senised puitkerega laevad ei pidanud enam vastu. Soomuslaevade eelkäijateks võib lugeda soomustatud ujuvpatareisid, mida kasutati kaldakindlustuste vastu võitlemisel Krimmi sõjas 1855. aastal.
Esimene spetsiaalselt ehitatud ja merekõlbulik soomuslaev oli 1859. aastal Prantsusmaal ehitatud Gloire. Esimene soomuslaevade kasutus lahingus oli 1862. aasta Ameerika kodusõjas, kus kohtusid soomuslaevad Virginia ja Monitor. Esimesed soomuslaevad olid puidust, kuid ümbritsetud metallplaatidega. Esimene enamuses terasest valmistatud soomuslaev oli 1876. aastal Prantsusmaal valminud Redoutable. Sajandivahetuseks oli kujunenud välja soomuslaevade põhimõtteline ehitus. Soomuslaevade põhirelvastus oli kahte soomustorni mahutatud 2x2 suurtükki kaliibriga kuni 305 mm (12 tolli). Lisaks keskosas kasemattides väiksema kaliibriga kahurid väiksemate laevade tõrjeks ning sageli ka torpeedoaparaadid. Tolleaegse reegli järgi pidi laev taluma oma kahurite tabamusi. Vene mereväes nimetati suuremaid soomus-lahingulaevu eskaadrisoomuslaevadeks. Samuti olid sajandivahetuse paiku kasutuses väiksemad, madala pardaga ja pöörlevate suurtükitornidega rannakaitse soomuslaevad ehk "monitorid" (soomuslaeva Monitor järgi). Viimaste mereomadused olid aga viletsad (näiteks soomuslaev Russalka uppus tormis Soome lahel) ja neist loobuti sajandivahetuse paiku.
Soomuslaevade ajastu kõrghetkeks ja ühtlasi lõpusignaaliks oli Vene-Jaapani sõda ja Tšushima lahing. 1. maailmasõja alguseks oli enamus soomuslaevu asendatud soomusristlejate ja lahingulaevadega.
Kiidjärve haigla

Kiidjärve haigla asutati 1944. aastal, kui moodustati Kiidjärve maa-arstijaoskond.
Kiidjärve sobis arstipunkti avamiseks, sest külas oli elekter tänu Ahja jõe veejõule ja veskile ning püsiv raudteeühendus Tartuga. Hooneks valiti põline Kiidjärve talu Rihma-Jakobi, mis oli juba suvitajate tarbeks kohandatud, nagu paljud Kiidjärve ja Taevaskoja ümbruse talud.
Maja oli kahekorruseline (toad, kaks kööki ja saal). Kohalikud toetasid haigla avamist ja korraldasid korjanduse. Anti ka sisustuseks vajalikku.
Uue haigla juhatajaks ja arstiks sai Kiidjärvel sündinud doktor Gustav Kroll. 1918–1942 oli Gustav Kroll Tartu linna arst. 1945. aastal arreteeriti ta nõukogude võimude poolt.
1947. aastal muudeti Kiidjärve üldhaigla tuberkuloosihaiglaks, mis töötas Kiidjärvel 1978. aastani. 1982. aastal valmis Põlva Keskhaigla ning Kiidjärve haigla suleti.
Pärast Kiidjärve haigla sulgemist kolis 1983. aastal hoonesse Kiidjärve metskond. Omandireformiga hoone tagastati.
Loode Juhtimisinstituut

Loode Juhtimisinstituut (vene Северо-Западный институт управления) on kõrgkool Peterburis. Instituut on Venemaa Presidendi juures asuva Rahvamajanduse ja Riigiteenistuse Akadeemia (Российская академия народного хозяйства и государственной службы при Президенте Российской Федерации) filiaale.
Kool asutati 1918.
Nõukogude ajal kandis kool nime Leningradi Kõrgem Parteikool (Ленинградская высшая партийная школа).
Priit Narusk

Isiklikku

Priit Narusk kuulub Kaitsejõudude Spordiklubisse.
Buenos Airese ülikool

Buenos Airese ülikool (hispaania keeles Universidad de Buenos Aires) on ülikool Argentinas Buenos Aireses; ühtlasi Argentina suurim ülikool.
Ülikool asutati 1821.
Ülikoolis õpib üle 308 000 üliõpilase (2011).
Jessy Matador

Jessy Matador (õieti Jessy Kimbangi; sündinud 27. oktoobril 1983) on Prantsuse-Kongo laulja.
2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Prantsusmaad lauluga "Allez Ola Olé" ning saavutas finaalis 12. koha. Lauluga promoti 2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlusi ning selle pealkiri on võetud 1998. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste ametlikult albumilt "Music of the World Cup: Allez! Ola! Ole!". Laul jõudis Prantsusmaa singlimüügiedetabelis esikohale ning on enam kui 57 miljoni vaatamiskorraga (2018. aasta märtsi seisuga) YouTube'is Eurovisioni ametliku kanali enim vaadatud laul.
Anne (Suurbritannia)

Anne (6. veebruar 1665 – 1. august 1714) oli Inglismaa ja Šotimaa kuninganna 1702–1707, Iirimaa kuninganna 1702–1714 ja Suurbritannia kuninganna 1707–1714. Ta oli viimane Stuartite dünastiast valitseja.
Anne oli Inglismaa ja Šotimaa kuninga (1685–1688/1689) James II tütar. James valitses pärast oma venna  Inglismaa, Šotimaa ja Iirimaa kuninga (1660 (1649)–1685) Charles II surma 1685–1688, kuid kukutati Kuulsa revolutsiooniga, sest oli katoliiklane. Tema kukutamise järel said troonile Anne'i õde Mary II ja tema abikaasa William III (endine Hollandi provintside haldur), kes valitsesid riiki ühiselt ja olid teineteise pärijateks. Mary suri 1694 ja William jäi üksi valitsema. Sellest abielust ei sündinud lapsi ja Anne sai troonipärijaks. Ta sai võimule 1702. aastal, kui William III suri.
28. juulil 1683 abiellus Anne Taani kuninga Christian V venna Jørgeniga, keda Inglismaal hakati nimetama George'iks. Anne rasestus 18 korda, neist 4 lõppes nurisünnitusega ja 8 rasedust surnud lapse sünniga. 3 last surid oma sündimise päeval ja 2 enne 2-aastaseks saamist. Ainult poeg William, Gloucesteri hertsog, elas 11-aastaseks, kuid suri samuti enne oma vanemaid.
Kuninganna Anne valitsemisajal algas Euroopas Hispaania pärilussõda (1701–1714), milles Prantsusmaa ülemvõimupüüdlusi piirata soovivad Euroopa riigid: Suurbritannia kuningriik, Hollandi vabariik, Portugali kuningriik, Preisi kuningriik ja Savoia hertsogkond toetasid Saksa-Rooma keiser Leopold I-e püüdlusi näha  Hispaania troonil endiselt Habsburgide soost kuningat. 
1707. aastal võeti Suurbritannias  vastu Uniooniakt, millega Inglismaa ja Šotimaa liideti Suurbritannia kuningriigiks. Seega sai Anne'ist esimene selle, Suurbritannia saart ühendava riigi valitseja.
Anne'i abikaasa George suri 28. oktoobril 1708. Anne ise suri 1. augustil 1714 49-aastaselt podagrasse ja roosi. Ta oli enne surma nii paksuks läinud, et tema kirst pidi olema peaaegu ruudukujuline.
Anne'i lähim sugulane oli tema poolvend James Francis Edward Stuart, kes oli katoliiklane – just sel põhjusel oli tema isa kukutatud. Tarvis oli ettekäänet, mis takistaks Jamesil troonile tõusmast. Selleks võeti 1701 vastu seadus, millega kõik katoliiklased jäeti troonipärimise õigusest ilma: troonile võis saada üksnes protestant. Tosinad genealoogiliselt olulisemad troonipretendendid jäeti sellega kõrvale ja troonipärijaks sai Hannoveri kuurvürstinna Sophia.
Sophia suri paar kuud enne Anne'i. Anne'ile järgnes troonil Sophia vanim poeg, James I tütretütrepoeg George I, kellega algas Hannoveri dünastia Suurbritannias.
Tolmukas

Tolmukotid

Ühes tolmukas paiknevad kaks tolmukotti (saccus antherae) ja tolmukotis tolmupesad (loculus antherae) ehk mikrosporangiumid tolmuteradega (isasgametofüüdid) ja -niitidega (filamentum).
Tapetal rakud jagunesid pollen mother cell meioosi algul DNA alusel diploidseteks ja tetraploidseteks.
Tapetkiht (tapetum) on tolmukotis ühendatud pollen mother rakkudega ja kihti seostatakse mikrosporogeneesis tekkivate anomaaliatega nagu osaline või täielik PMC-de degeneratsioon, steriilsus jm. (Zenkteler, 1962; Vasil, 1967; Echlin, 1971). Mõnedes töödes on omistatud taptkihile mikrosporotsüütide ja tolmuterade toitainete reservuaari ülesanded. (Homer ja Lersten, 1971 ; Panchaksharappa ja Syamasendar, 1974; Mascarenhas, 1975). Teiste autorite arvates toimib tapetkiht filtrina, mis reguleerib valkude ja lipiidide liikumist PMC-de suunas (Aibertini, 1971,1975; Stevens ja Murray, 1981).
Tapetkiht asub meioosi kestel väljaspool PMC-sid. Tapetrakud on erineva suurusega, kuid suured rakud, mille rakutuum on samuti suur.
Tsütofotomeetriliste mõõtmistega oli tapetrakkude DNA sisaldus varase meioosi ajal PMC-des 2C ja 8C vahel, enamikul rakkudel oli DNA aga 4 C. PMC-de jõudmisel pahhüteeni on täheldatud tapetrakkude populatsioonis liikumist rohkema DNA suunas – kuni 16 C, kus 2 C rakusisuga rakud kaovad peale sügoteeni ja 2C ja 4C vahepealsed rakud kaovad peale pahhüteeni. 16 C ja 32 C DNA sisu saavutatakse PMC-des esimese meiootilise jagunemise viimastes staadiumites, kuid antud uuringus ei jõudnud tapetrakud 32 C DNA-ni.
Uurimise jooksul ei täheldatud mitte ainult DNA rohkenemist vaid suurenes ka tuum.

Tolmupesad

Õietolm luuakse tolmukapea tolmukoti tolmupesades. Tolmupesasid ehk mikrosporangiume ümbritseb tolmupesa sein, tema moodustatakse non-reproductive cells ja küpsenud sein koosneb järgmistest rakukihtidest (rakukihid väljastpoolt sissepoole): epiderm ehk eksoteetsium (exothecium), endoteetsium ehk fibrooskiht, vahekiht ja sporangial locule t katvast tapetkihist (tapetum).
BMW X3

BMW X3 on BMW linnamaastur. Seda on toodetud 2 põlvkonda. 2. põlvkonna esimene mudeliuuendus oli 2004. aasta märtsis. Baasversioon maksab 38 900 eurot. Sellel on 2-liitrine (150 hj) diiselmootor ja esivedu. Ülejäänud versioonidel on nelikvedu ja 184–313 hobujõudu. Kõige suurem kütusekulu on 3,5-liitrisel bensiinimootoril (306 hj): 8,3 l/100 km. Käigukastidest on saadaval 6-käiguline manuaal- ja 8-käiguline automaatkäigukast.
DSL-pöördusmultiplekser

DSL-pöördusmultiplekser (ingl Digital Subscriber Line Access Multiplexer ehk DSLAM) on DSL-teenuste pakkumisel kasutatav sidevõrguseade, kommutaator, mis võimaldab kiireid internetiühendusi harilike vasest telefoniliinide kaudu. Seade paikneb tavaliselt teenusepakkuja kohalikus keskjaamas ning selle külge on ühendatud mitu võrgu lõpp-punkti (abonenti). Seadme ülesandeks on ühelt poolt segustada erinevatest sidevõrkudest tulevad lõpp-punktidesse edastatavad lairiba ja kõnesignaalid ühele kanalile ning teiselt poolt eristada lõpp-punktidest sissetulevad kõne- ja andmesignaalid ning suunata need vastavatesse sidevõrkudesse.
Rumba mõis

Rumba mõis (saksa keeles Rumba) oli poolmõis Läänemaal Kirbla kihelkonnas Rumba külas.

Ajalugu

Ajalooliselt kuulus see Vanamõisa mõisale ja rajati XVIII sajandi keskel, kui Rumba piirkond läks üle Vana-Vigala mõisalt Vanamõisa mõisale. 1880. aastal mõis iseseisvus. Esimeseks iseseisva mõisa omanikuks oli Hans Tomberg. 
Esimese Eesti Vabariigi ajal toimis Rumba mõis suure taluna. Nõukogude ajal olid endises häärberis korterid ja kauplus. Tänapäeval on häärber tühi ja rüüstatud. Kõrvalhooned on osalt renoveeritud, osalt varemeis.

Mõisaansambel

Tombergi ajal kerkisisd mõisasüdamesse palkidest vooderlaudisega tagasihoidlik häärber. Häärberi juures olid paekivist majandushooned (sh ka viinaköök). Peahoone ees on tänini säilinud auring. Häärberi taga voolab Vigala jõgi.
Põhjasaamikeelne Vikipeedia

Põhjasaamikeelne Vikipeedia (põhjasaami keeles Davvisámegiel Wikipedia) on Vikipeedia põhjasaamikeelne versioon. See sai alguse 20. juulil 2004.
Seal on 7464 artiklit ja 17939 lehekülge. Seal on 19437 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 20) ja 5 administraatorit.
Ya Boy

Ya Boy (õieti William Joseph Crawford; sündinud 28. jaanuaril 1984 Fillmore'is San Franciscos) on USA räppar.
Moodul (kosmonautika)

Moodul on kosmoselaeva funktsionaalselt ja ehituslikult iseseisev koostisosa.
On olemas nt orbitaalmoodulid ja kuumoodulid.
Rahvusvaheline Lenini rahupreemia

Rahvusvaheline Lenini rahupreemia (ametliku nimetusega rahvusvaheline Lenini preemia "Rahu kindlustamise eest rahvaste vahel") oli NSV Liidu autasu, mida anti statuudi järgi ühiskonna- ja riigitegelastele väljapaistvate teenete eest rahuvõitluses ja rahvastevahelise sõpruse tegevdamises.
Aastatel 1949–1955 kandis autasu nimetust Rahvusvaheline Stalini rahupreemia.
Autasu loodi 1956. aastal Rahvusvahelise Stalini rahupreemia ümbernimetemise teel. Seda anti välja kuni 1990. aastani.
Urmas Vadi

Urmas Vadi (sündinud 28. veebruaril 1977) on eesti kirjanik, ajakirjanik, stsenarist ja lavastaja.
Vadi lõpetas Tartu Forseliuse Gümnaasiumi 1997. aastal ja Tallinna Pedagoogikaülikooli raadiorežii eriala 2002. aastal.
Näitekirjandusse tuli Vadi lastenäidenditega. Tuntuse tõi talle näidend "Lendav laev".
1990. aastate lõpus oli Vadi Tartu NAKi juhatuse esimees, ent astus sellest hiljem välja.

Näitekirjanikuna

Alates 2001. aastast on teatrites lavastatud terve rida Vadi näidendeid: "Varasta veel võõraid karusid" (Ugala), "Lendav laev" (Vanemuine), "Kohtume trompetis!" (Valmieras Teatris, VAT Teater), muusikal Georg Otsast "Georg" (Smithbridge Productions), "Elvis oli kapis!" (VAT Teater), pseudoajalooline põnevuslugu "Ballettmeister" (Endla, 2009, lavastaja Andres Noormets) ja "Peeter Volkonski viimane suudlus" (Tartu Uus Teater). Raadioteatris on lavastatud näidendid "Varasta veel võõraid karusid" (2000) ja "Maailma parim küla" (2009).

Lavastajana

2004. aastal tegi Vadi VAT Teatris lavastajadebüüdi – "Kohtume trompetis". 2010. aastal lavastas ta Tartu Uues Teatris enda kirjutatud näidendi "Peeter Volkonski viimane suudlus", 2011. aastal "Rein Pakk otsib naist". 2011. aastal lavastas Vadi veel Ugala teatris "Minu isa 20 aastat hiljem". 2012. aastal esietendus Vadil kolm lavastust: "Allaberdi testament" (Tartu Uus Teater), "Hullumaja suvepäevad Vaino Vahingu ainetel" (Rakvere Teater) ja "Tagasi Eestisse" (Vanemuine).

Raadioajakirjanikuna

Suvel 2010 juhtis Vadi Vikerraadios kirjandussaadet "Keda sina viimati lugesid?", milles kirjanikud rääkisid teiste kirjanike tekstidest. 2012. aastal algas Vikerraadios uus saatesari "Kohustuslik kirjandus". 2016. aastast teeb ta Vikerraadios saadet "Töövari". Varem on Vadi toimetanud Vikerraadio kultuurisaateid "Kultuurikaja", "Litter", "Inemise sisu".

Pere

Urmas Vadi elab Tartus. Ta on abielus, tal on poeg ja tütar.
Paide E-Piima spordihall

Paide E-Piima spordihall (ametliku nimega Paide E-Piim Spordihall) on spordihall Järva maakonnas Paide linnas aadressil Aiavilja tänav 1. 
Hall avati 20. veebruaril 2009.
Hallis on muu hulgas 1400 m² saal koos 792 istekohaga, samuti aeroobikasaal ja jõusaal.
Halli haldab Paide Spordikeskus SA.
DeKalbi maakond (Illinois)

Ajalugu

Maakond moodustati 1837. aastal.
Natz-Schabs

Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2887 inimest ja valla pindala on 15,8 km².
Natz-Schabs külgneb järgmiste valdadega: Brixen, Franzensfeste, Lüsen, Mühlbach, Rodeneck ja Vahrn.

Frazioni

Natz-Schabsi vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Achia (Aica), Natz (Naz), Raas (Rasa), Schabs (Sciaves) ja Viums (Fiumes).

Schabsi Püha Margareta kihelkonnakirik

Hilisgooti stiilis kihelkonnakirik pühitseti 1281. aastal, kuid ehitamine lõpetati alles 1454. aastal ja 18. sajandi lõpul taastati interjöör barokkstiilis. Külgkabel, mis sisaldab huvitavaid Kessleri maale, ehitati 1681. aastal. 2002. aastal kirikut laiendati, pikendades võlvi väljapaistva portaaliga. Sale kellatorn on 72 m kõrge.

Natzi Pühade Filippuse ja Jaakobuse kihelkonnakirik

Natzi kihelkonnakirikut on esimest korda mainitud aastal 1157, kuid kiriku pühitses 1208. aastal vürstlik piiskop Konrad von Rodank pühade Filippuse ja Walburga auks. Praegune kirik lõpetati 1484. aastal hilisgooti stiilis ja pühitseti samuti pühade apostlite Filippuse ja Jaakobuse auks. Kellatorn ehitati 1400. aastal graniitplokkidest; 1635. aastal sai tules kannatada ja 1686. aastal kaeti barokkstiilis kupliga. Kõrge altar on Peter Lapperi (Natzist) töö aastast 1855. Kõrge altari troonil on Madonna, püha Agnese ja püha Ursula kujud, mis on Michael Parcherile omistatud 1499. aasta gooti tööd; pühade Filippuse ja Jaakobuse kujud on tehtud aastal 1857 F. X. Renni (Imstist) poolt. Parempoolse külgaltari maal kujutab Jeesuse ristimist ja vasakpoolne külgaltar vastavalt püha perekonda, mõlemad tööd on teinud Michael Lackner Bruneckist. Esimene orel paigaldati 1. mail 1909; praeguse on ehitanud Steinach am Brenneri Orgelbau Pirchner, sellel on 16 registrit ja 1250 vilet ja see pühitseti 1. mail 1990.

Aicha Püha Nikolause kirik

Traditsiooni järgi ehitati kabel aastal 1400. Praegune kirik, ümbritsetud kirikuaiaga, ehitati 16. sajandi lõpul suure lõhmuse kõrvale. Peasissepääsu kohal, parandatud vöörusega, on Friedrich Pacherile omistatud fresko. Johann Mitterwurzerile omistatud maal kõrgel altaril kujutab püha Nikolaust, püha Katariinat ja püha Oswaldit.

Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 93,54% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 5,49% itaalia keelt ja 0,97% ladiini keelt.
Assikvere mänd

Assikvere mänd on omapärase võraga looduskaitsealune põlismänd Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Assikvere külas. Männi koordinaadid on 58° 43′ 10″ N, 26° 57′ 35″ E.
Puu ümbermõõt on 2,9 m või 2,73 m (H. Relve), kõrgus 14 m.
Mänd kasvab looduskaitse all olevatel Assikvere muinaskalmetel. Teises maailmasõjas sai puu latv vigastada ja hävis, selle tagajärjel kasvas puu võra selliseks, nagu ta nüüd on.
Rakendusbioloogia

Rakendusbioloogia (inglise keeles applied biology) on bioloogia põhiharude tõestatud seaduspärasuste ja teooriate praktilises elus kasutamise võimaluste ja lahenduste uurimise ning teostamisega tegelev teadusharu.
Rakendusbioloogia on eriti paljutõotav põllumajanduses ja kalanduses, kus bioloogiliste vastastik- ja koostoimemehhanismide toimimist ära kasutades või toimimist tootmisele soodsas suunas mõjutades saab kas paremat saaki või näiteks vähendada kasutatavate taimekaitsevahendite hulka. Kuid laialdast kasutust leiab rakendusbioloogia ka keskkonnakaitse valdkonnas, kus spetsiaalsetele bakteritele ja mikroorganismide omadusi ära kasutades saadakse reostuse likvideerimisel, reoveepuhastites või prügimajanduse keskkonnasäästlikumaks muutmisel palju ära teha. Rakendusbioloogia abil saab mitmekesistada ja muuta efektiivsemaks toiduainete tootmist, seda inimesele kasulikumaks muutes või kasvõi hoopis tekstiilitööstuses kasutatud uute materjalide väljatöötamisel.
Teiseks suurimaks kasutusvaldkonnaks on meditsiin ja üheks enim tuntumaks rakendusbioloogia meditsiini hõlmavaks haruks on biotehnoloogia, mille abil sünteesitakse erinevate elusorganismide poolt inimkehale vajalikke või ravis kasutatavaid aineid. Näiteks suhkurtõve raviks kasutatavad nn humaan- ehk inimkeha insuliinidega identsed insuliinid on toodetud muundatud bakterite poolt. Rakendusbioloogia meditsiiniharu hõlmab väga paljusid bioloogia rakenduslike harude inimesega seotud uurimisvaldkondi, näiteks mikrobioloogia (sh parasitoloogia, viroloogia jne), farmakoloogia ja geneetika (sealhulgas proteoomika) kuni bioeetikani välja.
Eesti trükise punane raamat

Eesti trükise punane raamat on eesti kultuurimälu jaoks oluliste rahvustrükiste loetelu. Loetelu koostati projektina, mida juhtis ELNET Konsortsium. Projektis osalesid Eesti Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogu, Eesti Rahvusraamatukogu, Tallinna Ülikooli Akadeemiline Raamatukogu ja Tartu Ülikooli Raamatukogu.
Loetelu on jagatud kahte suurte rühma: raamatud aastatest 1535–1850 ja raamatud aastatest 1851–1917. Esimese rühma loetelu koostati 2001–2004 ja sinna valiti 413 raamatut. Teise rühma valiti 1526 raamatut. Hiljem on loetelusid täiendatud.
Enn Lemits

Enn Lemits (13. september 1907 Rakvere – 29. jaanuar 1974 Sydney) oli eesti aiandusarhitekt.
Ta on õppinud Tartu Aleksander I gümnaasiumis ja Viru maakonna poeglaste reaalgümnaasiumis. 1939-1942 õppis Riigi Kunsttööstuskoolis ja Riigi Kõrgema Kunstikooli aiandusarhitektuurikursustel.
Ta töötas aastatel 1930–1940 aednikuna, täiendas ennast kolmel suvel Konstantin Pätsi stipendiumiga Saksamaal ja Taanis. Ta on planeerinud Oru, Toompea ja Kadrioru lossi aiad, tema Oru lossi kiviktaimla oli aastal 1938 suurim Euroopas.
Ta lahkus aastal 1944 Saksamaale ja sealt aastal 1947 Austraaliasse. Austraalias tegeles teatridekoratsiooni alal tehes Sydney Palace teatrile dekoratsioone ning lõi lavapilte ka Eesti Seltsi etendustele. Vabakunstnikuna viljeles õlimaali ja monotüüpiat.

Isiklikku

Ta on olnud abielus näitleja Juta Viirega.
Albu valla lipp

Albu valla lipp on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Albu valla lipp.
Lipp kinnitati 11. aprillil 1994.
Lipu autor on Ivo-Manfred Rebane.

Lipu kirjeldus

Albu valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp. Kangas on vardapoolsest alanurgast diagonaalselt poolitatud, mille ülemisel, rohelisel väljal kuldne rõngasrist ja alumisel, kollasel väljal kaks rohelist tammelehte.
Lipu normaalmõõtmed on 100×150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 2:3.

Põhjendus

Kuldne rõngasrist (päikeseratas) on põhjarahvaste ürgne päikese, elu ja õnne võrdkuju. Üksikasjalikumalt sümboliseerib ring kõiksust ja universumit, püstsirge Loojat (unikaalsust) ning rõhtsirge loomingu lõpmatut järjepidevust. Tammelehed viitavad tammele, eestlase pühale puule – pikaealisuse, tugevuse ja jõu võrdkujule. Tammelehed osutavad ka Albu mailt võrsunud A.H.Tammsaarele, Eesti ühele nimekamale kirjanikule.
Luís (Brasiilia)

Luís Gastão Maria José Pio Miguel Gabriel Rafael Gonzaga de Orleans e Bragança e Wittelsbach (sündinud 6. juunil 1938 Mandelieu-la-Napoule'is) on Brasiilia keiserliku perekonna pea alates 5. juulist 1981.
Sargõlana Ignatjeva

Sargõlana Semjonovna Ignatjeva (vene keeles Саргылана Семёновна Игнатьева; sündinud 24. juunil 1963 Njurba rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi haridustegelane ja pedagoogikateadlane, kõrgkooli rektor.
Ta on 2008. aastast Arktika Riikliku Kunstide ja Kultuuri Instituudi rektor. Ta on instituudi kultuurimänedžmendi kateedri dotsent ja kaitsnud pedagoogikakandidaadi kraadi.

Haridustee ja töökäik

Ignatjeva lõpetas 1985. aastal Komsomolski Amuuri ääres Riikliku Pedagoogilise Instituudi vene keele ja kirjanduse erialal. 2007. aastal lõpetas ta Venemaa Föderatsiooni Presidendi juures asuva Venemaa Riigiteenistuse Akadeemia erialal "riiklik- ja munitsipaaljuhtimine", spetsialiseerudes Venemaa Põhja sotsiaalarengu juhtimisele.
Aastatel 2000–2008 töötas ta Arktika Riiklikus Kunstide ja Kultuuri Instituudis dekaanina. 2008. aastal valiti ta rektoriks.