google/wiki40b huggingface dataset:
Enn Pärtel

Elulugu

Enn Pärtel oli töölise poeg.
Lõpetas 1962 Tartu 2. Keskkooli, 1970 TÜ füüsika osakonna, 1980 samas aspirantuuri, M.Sc. füüsika didaktikas (1997, TÜ), väitekiri "Riiklik ainekava 7. klassi füüsika ja keemia ühendkursuse lähtealusena". Oli 1970–1977 TÜ üldfüüsika kateedri vanemlaborant ja vaneminsener, 1980–1986 assistent, 1986–1992 vanemõpetaja, 1992–1996 füüsika didaktika instituudi lektor, 1996– koolihariduse keskuse füüsika didaktika lektor, ühtlasi aastast 2005 Tartu Herbert Masingu kooli füüsikaõpetaja. Õpetanud üldfüüsikat, keskkonnafüüsikat, füüsika didaktikat, katsetehnikat, füüsika ja loodusõpetuse õpetamise metoodikat, kooliülesannete lahendamise metoodikat, aktiivõpet loodusteaduste õpetamisel; koostanud loodusõpetuse ja füüsika õpikuid põhikooli I–IX klassile, töövihikuid, õpetajaraamatuid jm õppevahendeid.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: füüsika didaktika: kooliõpilaste vaimse tegevuse juhtimine füüsika õppimisel. Koolifüüsika Ühingu juhatuse, Haridusministeeriumi õppekirjanduse komisjoni ja mitme riikliku õppekava töörühma (füüsika, loodusõpetus, keskkonnaõpetus), Eesti täppisteaduste olümpiaadi žürii liige. Üle 80 teadustrükise.
1928. aasta suveolümpiamängud

1928. aasta suveolümpiamängud olid IX kaasaegsed olümpiamängud, mis toimusid 17. maist 12. augustini 1928 Amsterdamis, Hollandi teises pealinnas (rajatud 1275. aastal). Amsterdam asub Hollandi lääneosas, Zuiderzee lahe osa Ijsselmeeri ääres, Amsteli jõe suudmes. 
Amsterdam kinnitati olümpialinnaks ROK-i 21. istungil Roomas 1923. aastal. Esialgne otsus võeti vastu juba 1921. aastal ROK-i 19. istungil Lausanne'is.
Neil olümpiamängudel süüdati esimest korda olümpiatuli.
Mängudel osales 46 riigi 2883 sportlast. Eestlastest tulid olümpiavõitjaks Voldemar Väli Kreeka-Rooma maadluses ja Osvald Käpp vabamaadluses.
Katariina käik

Katariina käik on Tallinna vanalinnas Vene tänavat ja Müürivahe tänavat ühendav jalakäijate tee.
Käik kulgeb Vene tänava hoonete 12 ja 14 vahelt kuni Müürivahe tänav 35 hooneni.
Rohekas õiesikk

Välimus

Rohekas õiesikk on 14–22 mm pikkune. Keha põhivärv rohekashall, ehmeskarvaline. Tundlalülide alused kollased.

Levik ja elupaik

Rohekas õiesikk on levinud Euroopas, Venemaal, Hiinas, Jaapanis ja Mongoolias. Mitte sage, esineb kohati suurtes okasmetsades. Lend juuli II poolest augusti lõpuni.

Elutsükkel ja toitumine

Roheka õiesiku elutsükkel vältab vähemalt kolm aastat. Tõugud okaspuude puidus. Mardikad sarikaliste ja angervaksa õitel.
Shashmaqom

Šašmakom (tadžiki keeles шашмақом) on Buhhaara päritolu muusikažanr Tadžikistanis ja Usbekistanis. Šašmakom on UNESCO vaimne kultuuripärand.
Ireen Kennik

Ireen Kennik (sündinud 15. jaanuaril 1977 Tartus) on eesti näitleja.
Ireen Kennik lõpetas 1995. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1999. aastal Viljandi Kultuurikolledži teatrikunsti erialal.
Alates 2000. aastast töötab ta Pärnu teatri Endla näitlejana.
Ireen Kennik on mänginud filmis "Stiilipidu" ja teleseriaalides "Ohtlik lend", "Kelgukoerad", "Kartulid ja apelsinid" ning "Kättemaksukontor"
Pilistvere kirikuaed

Pilistvere kirikuaed on kirikuaed Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Pilistvere külas Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. 
Kirikuaed on olnud kasutusel ka kalmistuna. Matmine kirikuaeda lõpetati üldiselt millalgi pärast 1772. aastat ning edaspidi maeti kihelkonna surnud Pilistvere kalmistule. Üksikuid matuseid on arvatavasti olnud ka 20. sajandil.
19. sajandi algul ümbritseti kirikuaed müüriga ning aia lõunaossa rajati kabel. 1838. aastal ehitati klassitsistlik väravaehitis. Kirikuaias on näha üksite hauatähiste jäänuseid, kuid pole teada, kas need on oma algsel kohal. Kirikuaeda maetud inimeste üldarv ei ole teada. Praegu (jaanuaris 2015) on see üldiselt hooldatud.

Mälestis

Pilistvere kirikuaed on 1997. aastast riiklik arheoloogia- ja ehitismälestis. Selle alal asub mälestisena veel Pilistvere Andrease kirik, kabel ning kirikuaia piirdemüür. Nendel ning asulakohal, Vabadussõja mälestussambal, Pilistvere II maailmasõja matmispaigal ning Laenu-Hoiu Ühisuse hoonel on ühine mälestise kaitsevöönd.
Johan Christian Fabricius

Johan Christian Fabricius (7. jaanuar 1745 Tondern – 3. märts 1808 Kiel) oli Taani zooloog, üks entomoloogiale alusepanijaid.
X&Y

"X&Y" on inglise alternatiivrokkansambli Coldplay kolmas album, mis avaldati 2005. aasta juuni alguses.
Albumi esimene singel "Speed of Sound" avaldati 23. mail.
Album tõusis Suurbritannia albumiedetabelite tippu, seda müüdi esimesel nädalal 464 471 tükki. Sellest paremini oli läinud varem vaid Oasise 1997. aasta albumil "Be Here Now", mida müüdi esimesel nädalal 695 761 tükki.
"X&Y" oli IFPI andmete järgi 2005. aasta maailma müüduim album: aasta jooksul osteti seda 8,3 miljonit. USA-s müüdi aasta jooksul 2 934 716 albumit.
Mõnes piirkonnas müüdi albumit kopeerimisvastase süsteemiga.
Flamingo (perekond)

Sugulus

Flamingodel pole lähisugulasi, seetõttu kuuluvad nad eraldi seltsi. Suhteliselt palju sarnasusi on pütiliste ja flamingoliste vahel.

Käitumine

Flamingod seisavad sageli ühel jalal, teine jalg on samal aja tõmmatud keha alla. Võimalik, et seistes ühel jalal võib lind säästa rohkem kehasoojust, kuna nad veedavad palju aega  külmas vees. 
Noortel flamingodel on hall sulestik, kuid täiskasvanutel ulatub värvistik heleroosast kuni helepunaseni. Täiskasvanud saavad oma värvi vees sisalduvatelt bakteritelt ning see näitab kui hästi nad on toitunud.

Toitumine

Flamingod filtrivad soolveest krevette ja sinivetikaid.
Nende nokad on kohandatud muda filtreerimiseks. Flamingod, kelle ainus toit on sinivetikad on tumedama värvusega võrreldes nendega, kes seda söövad vähem.

Eluviis

Flamingod on väga kokkuhoidvad linnud, kes elavad kolooniates, kuhu võib kuuluda tuhandeid linde. 
Flamingode gruppides on isasloomale ja emasloomade arv enam-vähem võrdne. Nende vaheline side on nõrgem gruppides, kus on rohkem flamingosid.

Sigimine

Flamingod otsivad pesakoha, mille valivad tavaliselt emased. Osad flamingod üritavad teha pesa varastades teiselt paarilt pesapaiga. Flamingod kaitsevad väga tigedalt oma pesapaika, kui keegi üritab seda varastada. Pärast poegade koorumist annavad täiskasvanud flamingod poegadele „piima“. See sarnaneb imetajate piimaga, kuid on pooltahke ja sarnaneb pisut kodujuustuga. See on väga palju suurema valgu- ja rasvasisaldusega kui imetajate piim. Samuti sisaldab see palju antioksüdante ja immuunsust suurendavaid tegureid. 
Nii isas- kui ka emasloomad toodavad piima ja saavad toita selle abil oma järglasi. 
Elu esimese kuue päeva jooksul jäävad pojad pesapaika. Umbes 7–12 päeva pärast hakkavad pojad pesast välja liikuma, et uurida ümbrust. 
Kaks nädalat pärast koorumist liituvad pojad ühisesse gruppi, kus võib olla tuhandeid flamingopoegi. Paljud pojad hukkuvad röövloomade tõttu.

Huvitavaid fakte

Vanad roomlased pidasid flamingo keelt delikatessiks.
Andide kaevurid tapsid paljusid flamingosid, saamaks neilt rasva, mille abil arvati ravitavat tuberkuloosi.
Vanad egiptlased uskusid, et flamingod on jumal Ra maapealsed esindajad.
Sageli kujutatakse flamingosid kunstis.
Roosast plastist flamingod on väga populaarsed aiakaunistused Ameerika Ühendriikides.
Flamingo on Bahama rahvuslind.

Levik

Flamingosid leidub põhiliselt Lõuna-Aafrika lõunaosas ja ka suurel määral Aafrika kaguosas, kuid ka mujal.
Kurepalu järv

Kurepalu järv ehk Kurepalu paisjärv (ka Haaslava paisjärv, Haaslava veehoidla) on avalik paisjärv Tartumaal Haaslava vallas Haaslava, Kurepalu ja Mõra külas. Asub Mõra jõel.
Veekogu pindala on 13,7 ha. Järvel on kaks saart, mille pindala on kokku 0,2 ha.
Kihelkonna kihelkond

Piirkonna ajalugu

Kihelkonna kirikukihelkonda on esmamainitud 1228 aastal nimega (Kirchspiel Kiligunde). Kirikukihelkond moodustati Kihelkonna ehk Kihelkonna-Sõrve muinaskihelkonna maadele peale Saaremaa alistamist.
Aastal 1254 jagati kihelkond majanduslikult Mõõgavendade ordu (Suur-Kihelkonna keskusega Paju ordumõis Virita külas) ja Saare-Lääne piiskopi (Väike-Kihelkonna keskusega Lümanda piiskopimõis) vahel.
Kirikukihelkonna algusajal kuulusid lisaks sinna endise Torgu ja Salme valla maad ja osaliselt ka Mustjala valla maid.
Hilisemata jagunemiste käigus tekkisid Kihelkonna maadest eraldi kihelkondadena 13. sajandil Jämaja kihelkond, 14. sajandil Kärla kihelkond. Osa maid liideti uue Kärla kihelkonnaga ka Kaarma kihelkonnast. 1646. aastal Mustjala kihelkonna moodustamiselt liideti sellega Kihelkonna kirikukihelkonna põhjaosa.
Kihelkonna Mihkli kirik ehitati arvatavasti 13. sajandi teisel poolel.

Kihelkonna alad tänapäeval

Kihelkonna kihelkonna alad hõlmasid ligikaudu endise Kihelkonna ja Lümanda valla alad, kihelkonna lõunanurk ulatus Lahetaguse mõisa ümbruses ka endisesse Salme valda.
Silvi Oja

Silvi Oja (sündinud Silvi Grünberg, pseudonüüm Silvi Rannu; 15. september 1935 – 25. detsember 2013 Uppsala) oli eesti kirjanik.
Ta veetis oma varajase lapsepõlve Tartus ja Pariisis, kus ta isa jagas ateljeed Eduard Wiiraltiga. TeiseI maailmasõja puhkedes pidid vanemad välismaalasena Prantsusmaalt lahkuma ning koos Wiiraltiga tuldi tagasi Eestisse, Tallinna. 1944. aastal põgenes ta koos vanematega Rootsi, nad asusid elama Bollnäsi, kus ta lõpetas ka gümnaasiumi. Seejärel õppis ta Uppsala Ülikoolis põhjala keeli, inglise keelt, prantsuse keelt ja üldist kirjanduslugu ning lõpetades ülikooli magistrikraadiga.
Ta on töötanud Uppsalas ja Bros keskkooliõpetajana ning Bro ja Kungsängeni gümnaasiumi raamatukogus.
Avaldanud jutustusi ajalehe Stockholms-Tidningen eestlastele noortelisas ning tõlkeid ajakirjades Tulimuld ja Mana. Samuti on ta Enn Nõu koostatud tollase noorema põlvkonna novelliantoloogia "Tont teab" (1968) üks autoreid. Samuti on ta koos Arvo Mägiga (pseudonüümi Silvi Rannu all) kirjutanud novellikogu "Kakskümmend üks moraalset mõrvajuttu". Ühise pseudonüümi Erni Kallak all avaldasid nad 1980. aastatel Eesti Päevalehes järjejutu "Operatsioon "Miljonid"".
Silvi Oja oli Karl Ristikivi algatatud Eesti Kirjanduse Fondi sekretär, osaledes Ristikivi päranduse haldamises.

Isiklikku

Tema isa oli kunstnik Jaan Grünberg, onu (ema vend) Arved Ruusa oli Eesti Vabariigi riigisekretär eksiilis. Ta oli aastast 1965 abielus astronoom Tarmo Ojaga, neil sündis kolm last.
Eesti poliitika

Ajalugu

Eesti iseseisvus kuulutati välja iseseisvusmanifestiga, mis võeti vastu 21. veebruaril 1918. Asutav Kogu moodustas demokraatliku vabariigi ning 15. juunil 1920 võeti vastu esimene Eesti põhiseadus. Eesti parlament (riigikogu) valis riigivanema, kes tegutses nii valitsuse juhina kui ka riigipeana. Vaikiva ajastu ajal olid kõik erakonnad peale Isamaalidu keelatud ja parlament ei pidanud istungeid ajavahemikus 1934–1938, kuna riiki reguleeriti 1938. aastal Eesti esimeseks presidendiks valitud Konstantin Pätsi dekreediga. 1938. aastal võeti vastu uus põhiseadus ja kutsuti kokku Eesti parlament, seekord kahekojalise süsteemiga, kuhu kuuluvad Riigivolikogu (alamkoda) ja Riiginõukogu (ülemkoda). 1940. aastal okupeeriti Eesti Nõukogude Liidu poolt. Peagi järgnes Saksa okupatsioon (1941–1944). Mõlema okupatsiooni käigus võeti seadusjärgsed institutsioonid, mis valiti Eesti põhiseaduse järgi, võimult. 1944. aasta septembris, pärast Saksa vägede lahkumist, taastati endine kord, kuna Otto Tief moodustas 1938. aasta põhiseaduse kohaselt uue valitsuse. Tiefi valitsus kestis ainult 5 päeva, kuna Eesti okupeeriti taas Nõukogude Liidu poolt. 1991. aastal taastati Eesti Vabariik eelmise põhiseaduse alusel enne 1938. aastat, rahvahääletus kiitis uue põhiseaduse heaks 1992. aastal. Eesti alustas üleminekut sotsialistlikult majanduselt kapitalistlikule turumajandusele. 1. mail 2004 võeti Eesti vastu Euroopa Liitu.
Paul Kerese tänav (Narva)

Paul Kerese tänav on tänav Narvas Kerese linnaosas. Tänav sai nime eesti maletaja Paul Kerese järgi. 29. septembrini 1995 oli selle tänava nimi Jaan Anveldi tänav. Enne Teist maailmasõda oli samas kohas 6. Peetri tänav.
Tänav algab Aleksander Puškini tänava ringilt (aadressiga Paul Kerese väljak), ristub Linda, Energia, Suur-Aguli, Kreenholmi tänava, Võidu prospekti, Partisani, Tiimani, Peaalajaama ja Rahu tänavaga. Tänava pikkus on 2,9 km.
Jorma Puusaag

Jorma Puusaag (sündinud 9. detsembril 1981) on eesti kitarrist ja kitarripedagoog. 
Ta on lõpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia klassikalise kitarri erialal.
Ta on tuntust kogunud Joel De Luna ja Koit Toome ansamblis.
Pürotehnika

Pürotehnika on põlevate ja plahvatavate lõhkeainetega tegelev tehnikaharu.
Pürotehnika asjatundja on pürotehnik.
Ilutulestik on vaatemäng, mis põhineb pürotehnilise aine põlemisel tekkivatel järjestikustel valgus-, suitsu- või heliefektidel. 
Pauguti on teravaid kilde mitteandvasse paberist või plastmassist kesta paigutatud pürotehniline toode, mis laengu süttimisel tekitab peamiselt heliefekti (paugu) ning mida kasutusloas nimetatakse paugutiks.
Tao keel

Arvsõnad

1 ása
2 dóa
3 tílo
4 ápat
5 líma
6 ánem
7 píto
8 wáo
9 síam
10 póo

Üldinfo

Tao keel kuulub väljasuremisohus olevate keelte hulka. Kasutusel on ladina tähestik,tähestikus on 24 tähte (4 täishäälikut:a,e,i,o ning 20 kaashäälikut). Sõnajärg esineb kujul tegusõna→nimisõna→ülejäänud lauseliikmed. Esineb hulgaliselt sõnalisi sarnasusi tagalogi keelega,samuti on palju laensõnu jaapani keelest.
Venemaa Föderatsiooni Relvajõud

Venemaa Föderatsiooni Relvajõud on Venemaa Föderatsiooni kaitsejõudude ühisnimetus. Venemaa relvajõudude koosseisu kuuluvad maaväed, õhujõud, sõjalaevastik ja eri väeliigid: õhudessantvägi, Venemaa kosmoseväed ja strateegilised raketiväed; relvajõudude sõjalise juhtimise keskorganid (Venemaa Föderatsiooni Kaitseministeerium), väegrupid, mis kuuluvad relvajõudude väeliikide koosseisu, ning Venemaa Föderatsiooni relvajõudude tagalateenistus.

Venemaa Föderatsiooni relvajõudude juhtkond ja organisatsioon

Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude kõrgem ülemjuhataja on Venemaa Föderatsiooni president. Relvajõudude operatiivjuhtimisorganiks on Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaap.
Relvajõud koosnevad kolmest väeliigist, kahest iseseisvast relvaliigist ja tagalaväest.

Venemaa maaväed

Maaväed koosnevad sõjalistest juhtorganitest, armeedest (общевойсковя армия), armeekorpustest, motoriseeritud laskurväeosadest, tankivägedest, raketivägedest ja suurtükivägedest, õhukaitsevägedest ka eri suunitlusega vägedest: luure-, side-, raadioelektroonilise vastutegevuse-, inseneri-, radiatsiooni-, keemia- ja bioloogilise kaitse-, tehnilise hoolduse-, tagalakaitse- ning tagalaorganiseerimise (relvahoidlatest, ringkondlikest õppekeskustest, kindlustatud rajoonidest, üksikväeosadest, asutustest, ettevõtetest ja organisatsioonidest) väeosadest.

Teenistus Venemaa Föderatsiooni relvajõududes

Venemaa Föderatsiooni relvajõudude isikkoosseis koosneb ajateenistuskohuse ja lepingu alusel komplekteeritavatest sõjaväelastest. 2001. aastal kaitseminister Sergei Ivanovi juhtimisel tehtud reformi käigus alustati lepinguliste sõjaväeosade komplekteerimist (pilootprojektina komplekteeriti ühena esimestest 76. õhudessantdiviisi polk), samuti vähendati kohustusliku ajateenistuse aega seniselt 2 aastalt – 2007. aastal 1,5 aastale ja 2008. aastal ühele aastale.
Relvajõudude isikkoosseisu oli plaanis aastatel 2010–2016 vähendada 1 300 000-lt – 1 000 000-le. Suurem osa relvajõudude isikkoosseisu vähendamisest saavutatakse 15% ohvitseride koondamisega 355 000 ohvitserist kavatsetakse alles jätta 150 000, samuti likvideeritakse allohvitserist üleajateenija – praporštšiku auaste, kelle ülesandeid asuvad täitma seersandid.
Mārtiņš Lācis

Tegevus tšekaas

Pooldas oma tegevuses bolševike ainuvõimu ning 1918. aastal pärast esseeride vastuseisu bolševike-poolsele talupoegade represseerimisele pooldas vasakesseeride kõrvaldamist ja nende suhtes repressioonide kasutamist. 
Üheks repressioonide põhimõtteks oli tšekist Mārtiņš Lācise öeldud tees: 
 
„"Me ei sõdi üksikisikutega. Me hävitame kodanlust kui klassi. Ärge otsige juurdlusel andmeid või tõendeid selle kohta, et süüdistatav on sõna või teoga nõukogude vastu astunud. Kõigepealt tuleb temalt küsida, mis klassi ta kuulub, missugune on tema päritolu, kasvatus, haridus ja elukutse. Ja need küsimused peavadki määrama süüaluse saatuse. Selles on punase terrori mõte ja olemus.“
 – "Krasnõi Terror", 1. XI 1918

Originaalis:
 „«Не ищите в деле обвинительных улик о том, восстал ли он против Совета оружием или словом. Первым делом вы должны его спросить, к какому классу он принадлежит, какого он происхождения, какое у него образование и какова у него профессия. Все эти вопросы должны разрешить судьбу обвиняемого. В этом смысл красного террора».“
 
„"Tšekaa – see ei ole uurimiskolleegium ja mitte ka kohus, see on tulevikupartei, kommunistliku partei lahinguorgan. Ta hävitab ilma kohtuta ja isoleerib ühiskonnast, paigutades koonduslaagrisse. Mis on öeldud – see on seaduseks. Tšekaa töö peab ulatuma kõikidesse ühiskonnaelu sfääridesse, kuhu on juurdunud kontrrevolutsioon – sõjaväeellu, tööstusse, rahvaharidusse, soovitavalt kõikidesse majandusorganisatsioonidesse, tervishoiu-, tuletõrjealasesse ja rahva side sfääridesse jne. jne."“
1919. aasta septembrist kuni 1920. aasta septembrini oli tšekaa Salajas-poliitilise osakonna ülem.
1920. aasta aprillis-septembris Ukraina tšekaa esimees.
Alates 1921. aastast oli majandustööl: Soolade peavalitsuse esimehe abi ja esimees. 1922. aastast Soolasündikaadi esimees ja Mäetööstuse peavalitsuse ülema asetäitja, 1923. aastast Vene NFSV Maaharimise rahvakomissariaadi kolleegiumi liige ja Riikliku Põllumajandussündikaadi esimees. 
Samaaaegselt oli ka Moskva Põllumajanduspanga esimees ja Leningradi kirjastuse esimees. 
1928. aastast ÜK(b)P KK ees maapiirkondades tehtava töö (по работе в деревне) eest vastutav instruktor ja osakonnajuhataja asetäitja. Üks kollektiviseerimise ja kulakute represseerimise initsiaatoreist. 
Aastast 1932 oli ta G. V. Plehhanovi nimelise Rahvamajandusinstituudi direktor. 
29. novembril 1937 vahistati ta süüdistatuna kontrrevolutsioonilisse natsionalistlikku organisatsiooni kuulumises. 11. veebruaril 1938 mõisteti surma ja lasti maha.
Rehabiliteeriti postuumselt 1956. aastal.
Rudolf Lesta

Rudolf Aleksander Lesta (1/13. oktoober 1885 Piiri talu, Ropka vald, Tartumaa – 5. oktoober 1941 Sevurallag, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli eesti kohtunik.
Tema isa oli Ropka vallavanem Jaan Lesta.
Ta õppis Tartu ülikooli õigusteaduskonnas 1904–1911 (lõpetas Moskvas), Eesti Üliõpilaste Seltsi liige alates 1904.
Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, oli jaoskonnakohtunik Valgas 1921–1924 ja Tartus 1924–1926, Tartu Ringkonnakohtu liige 1926–1940, notar Jõgeval 1940–1941. Arreteeriti NKVD poolt Tartus 14. juunil 1941.
1905. aastal ilmus ta Vanemuise teatri ehitusplatsile ja nõudis, et lava meetri võrra laiem ehitataks, muidu ei saavat tema kavatsusel olevat näidendit seal esitada. Teda ei pandud tähele ja suur draama jäigi kirjutamata.
1906. aasta sügisel kuulutas Rudolf Lesta välja oma romaani "Igavene suvi" ilmumise. Tegelikult jäi ka see kirjutamata, kuna enne luges Lesta Johannes Linnankoski romaani "Laul tulipunasest lillest" ja leidis, et seal on juba kõik ära öeldud, millest ta kirjutada kavatses.
1920. aastail propageeris ta Toompea hoonestuse lammutamist ja nende asemele Prantsusmaa arhitektuurimälestiste koopiate püstitamist, et prantsuse turistid, kes igal pool prantsuspärast otsivat, end kui kodus tunneksid.
Pärast Vabadussõda tegi ta ettepanekuid Vabadussõja mälestussammaste püstitamiseks. Need pidid olema ratsamonumendid (muidu ei oleks prantsuse turistid aru saanud, et tegu on sõjakangelaste, mitte alpinistidega) spetsiaalsel alusel ("Elukõrgustikul"). Argument ratsamonumendi kasuks oli ka eestlaste väidetav hobusekultus, millest mõjutatuks pidas Lesta muuhulgas Brandenburgi väravat. Vabadussõja mälestussammas Tallinnas pidi kujutama Assamalla ratsanikku, kes on ühtlasi Võnnu all tundmatu ratsasõdurina uuestiellunud Kalevipoeg ja on just Elukõrgustiku järsult küljelt alla virutanud raudrüütli (viimane pidi olema kujutatud lendamishoos).
Rudolf Lesta suri Sevurallagi vangilaagris Venemaal.
Vilsandi kihid

Vilsandi kihid (inglise Vilsandi Beds) on siluri ajastu Jaagarahu lademe Jaagarahu kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama Hendrik Bekker aastal 1925.
Kihistiku stratotüüp on Vilsandi saar, mille järgi kihid ka oma nime on saanud. Lisastratotüübiks on Jaagarahu puurauk.
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jahilaskmises

1956. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused jahilaskmises  toimusid 7.–12. augustini Moskvas osana I spartakiaadist.
Subjekt ja predikaat

Subjekt ja predikaat on lauseloogikas väite või propositsiooni kaks komponenti, mis koos moodustavad vähima võimaliku informatsioonilise või tähendusliku üksuse.
Kui loomulikus keeles väljendatud lausel puudub subjekt, aga on olemas predikaat, siis ei saa predikaati millelegi omistada ning lausel puudub sisu või edasiantav teadmine. Sama kehtib ka olukorra kohta, kus lausel on ainult subjekt, aga puudub predikaat, mida subjektile omistada.
Subjektist ja predikaadist koosnevat lauset võib väljendada kujul "S‒P", kus kriips subjekti ja predikaadi vahel väljendab nende kokkukuulumist ehk koopulat, olemasolutaotlust või pretensiooni tõesusele, mis on iga väite või propositsiooni osaks. Kuna subjektile ja predikaadile lisaks kuulub lausesse ka side nende vahel, siis on tegu kolmetise struktuuriga, nt infotehnoloogias kirjeldataksegi fakti või väidet kujutavat andmeüksust semantilise kolmikuna.
Filosoofias on vaidlusküsimuseks, kas iga tähendust omav lause peab koosnema subjektist ja predikaadist ning nende omavahelisest sidemest.
Anisotroopne filtreerimine

Isotroopia ja anisotroopia arvutigraafikas

Isotroopia arvutigraafikas on kui mingi objekt omab samu vektori väärtuseid erinevatel telgedel näiteks ruut või kuup. Bilineaarne ja trilineaarne on mõlemad isotroopsed filtreerimismeetodid, nende filtreerimismuster on ruut.
Anisotroopia arvutigraafikas on kui mingi objekt omab erinevaid vektori väärtuseid erinevatel telgedel. Anisotroopse filtreerimise filtreerimismustriteks on ristkülikud, trapetsid ja rööpkülikud.

Tööpõhimõte

Üksik ekraanipiksel võib sisaldada informatsiooni mitmest tekstuuri elemendist (tekslist) ühel suunal, näiteks x-teljel mingi hulk ja y-teljel rohkem või vähem. Kui vaadata tekstuuri pinda mingi nurga alt ilma filtreerimiseta näeb pind välja hägune ja proportsioonist väljas. Probleem süveneb kui vaadata tekstuuri pinda teravama nurga alt.
Probleemi lahendamiseks kasutatakse anisotroopset filtreerimist, mis kasutab eespool nimetatud filtreerimismustreid, mis rakendatakse nurga all olevatele tekstuuripindadele.  Selle tõttu väheneb tekstuuride hägusus ja üleüldine pildikvaliteet paraneb. 
Pildikvaliteet sõltub omakorda veel filtreerimistasemest. Anisotroopne filtreerimine toimib tasemetel 1-16. Kasutajatele pakutakse anisotroopset filtreerimist tihti kahe astmetena: 2X, 4X, 8X ja 16X. Filtreerimise aste määrab ära kui suure nurga all filtreerimist läbi viiakse. Näiteks 4X tase filtreerib tekstuurid, mis on kaks korda teravama nurga all kui filtreerimine 2X tasemel. Erinevust 8X ja 16X vahel on raske märgata.

Jõudlus

Filtreerimise mõju jõudlusele oleneb kui suure tasemega filtreerimist kasutatakse ja graafikariistvara võimekusest. Tänapäeva graafikakaartidele on mõju üsna minimaalne võrreldes näiteks silumisega (inglise anti-aliasing).