google/wiki40b huggingface dataset:
Friedrich Dickel

Friedrich Dickel (9. detsember 1913 Vohwinkel, tänapäeval Wuppertal – 22. oktoober 1993 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane ja sõjaväelane.
Friedrich Dickel oli pärit müürsepa perekonnast. Aastatel 1928–1931 õppis ta metallivalajaks. Ent erialal töötas ta lühikest aega. Seejärel oli töötu ning tegi juhutöid. Juba 15-aastaselt astus ta Saksamaa Kommunistlikku Noorsooühingusse (Kommunistischen Jugendverband Deutschlands) ja oli Vohwinkelis 1929-1931 selle allorganisatsiooni poliitjuht. 1931. aastal astus ta Saksamaa Kommunistlikku Parteisse ja tegutses ka Rahvusvahelises Revolutsioonivõitlejate Abistamise Organisatsioonis.
Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel 1933. aastal vahistati ta lühikeseks ajaks, kuid vabastati varsti. Ta läks esialgu Saarimaale ja seal edasi Hollandisse ja Prantsusmaale. Aastatel 1936–1937 võttis ta Thälmanni-pataljoni koosseisus osa Hispaania kodusõjast 1937. aastal asus ta elama Moskvasse.
Nõukogude Liidus sai ta luurealase väljaõppe. 1941–1945 täitis ta luurealaseid ülesandeid Hiinas. 1946. aasta detsembris pöördus ta Saksamaale tagasi.
1949–1953 töötas ta Torgaus ja Berliinis poliitkoolide juhatajana. 1. oktoobril 1952 sai ta kindralmajori auastme. 1953–1956 töötas Friedrich Dickel mitmetel erinevatel sõjaväelistel ametikohtadel. 1956–1957 oli ta Saksa DV kaitseministri esimene asetäitja. 1957–1959 täiendas ta ennast Moskvas Kindralstaabi Akadeemias. 7. oktoobril 1963 sai ta kindralleitnanadi auastme. Armeeteenistusest lahkus ta 30. novembril 1963.
Alates 1967. aastast oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige.
14. novembrist 1963 kuni 18. novembrini 1989 oli ta Saksa DV siseminister.
Brooksi maakond

Ajalugu

Brooksi maakond moodustati 11. detsembril 1858. aastal Lowndesi ja Thomase maakonna osadest. Maakond sai nime poliitiku Preston Brooksi järgi.
Saaremaa Ühisgümnaasium

Tulevik

Vastavalt riigigümnaasiumi rajamise kokkuleppele minister Mailis Repsi ja Saaremaa vallavanema Madis Kallase poolt allkirjastatuna muutuvad Kuressaare Gümnaasium ja Saaremaa Ühisgümnaasium alates 2021/2022. õppeaastast põhikooliks.
Dmitri Jarošenko

Dmitri Vladimirovitš Jarošenko (vene keeles Дмитрий Владимирович Ярошенко, sündis 4. novembril 1976 Makarovis Sahhalini oblastis) on Venemaa laskesuusataja.
Jarošenko on võitnud kaks maailmameistritiitlit 4x7,5 km teatesõidus aastatel 2007 ja 2008. Lisaks sai ta 2008. aasta MM-il pronksmedali segateatesõidus.
Maailmakarikavõistlustel on Jarošenko võitnud 1 etappi.
2008. aastal sai ta karikavõistluste üldarvestuses teise koha. 2007. aastal võitis ta karikavõistlustel jälitussõitude arvestuses väikese karika.
Jarošenko alustas laskesuusatamisega 11-aastaselt.

Dopinguskandaal

2008. aasta detsembris toimunud Östersundi MK-etapil Jarošenkolt võetud dopinguproov osutus positiivseks. 13. veebruaril 2009 kinnitas Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit (IBU) kolme Vene laskesuusataja Dmitri Jarošenko, Albina Ahhatova ja Jekaterina Jurjeva vahelejäämist dopinguga. Karistused määratakse pärast IBU tutvumist kõigi materjalidega, mis alaliidule Lausanne'i laboratooriumist saadetakse.

Isiklikku

Dmitri Jarošenko on 182 cm pikk ja kaalub 76 kg. Ta elab Hantõ-Mansiiskis.
Jaak Adamson

Jaak Adamson (sündinud 25. aprillil 1938 Tallinnas) on eesti maalikunstnik, graafik ja kunstipedagoog.  
Adamson omandas kunstihariduse ERKI-s, mille lõpetas 1964. aastal maali erialal.  
Esines 1960.–1970.aastatel grupinäitustel ning lõi lavakujundusi. 
Ta on Eesti ja Slovakkia Kunstnike Liidu liige. Elab ja töötab 1980. aastast Slovakkias.
Värviline lehtervahelik

Värviline lehtervahelik (Leucopaxillus compactus) on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida arumetsadest ja aruniitudelt.
Ill Bethisad

Ill Bethisad on alternatiivajaloo projekt, milles osalevad praegu üle 70 inimese, Idee peale tuli Uus-Meremaalane Andrew Smith 1997. aastal.Algeliselt oli projekti nimi The Brithenig Project (Brithenigi Projekt). See on üks vanemaid ja suuremaid alternatiivajaloo projekte internetis. Ill Bethisadi projekti jaoks on väljamõeldud palju kaarte, lippe, lühifilme, kultuure, uske, tehnoloogiaid ja lühijutte mis näitavad milline võiks välja näha Ill Bethisadi maailm. Ill Bethisad tähendab Brithenigi keeles universumit.

Tehiskeeled

Tehiskeeltel on suur roll Ill Bethisadi projektis. Tehiskeeli kasutatakse, et näidata kuidas Ill Bethisadi maailmas keeled ja kultuurid erinevad meie maailma omadest. Praegu on Ill Bethisadi maailma jaoks väljamõeldud üle 70 erineva tehiskeele. Mõned tuntuimad tehiskeelteks on Brithenig (Romaani keel mida on palju mõjutanud Keldi ja Kõmri keel), Wenedyk (Romaani keel mida on palju mõjutanud Poola ja teised slaavi keeled), Bohemia ( Saksastatud Tšehhi keel), Dalmaatsia ( Romaani keel millel on sarnasusi Rumeenia keelega. See põhineb päris keelel mis meie maailmas on väljasurnud), Xilponia ( Romaani keel mida on mõjutanud Albaania keel) ja Nassia keel (mis on väljamõeldud põhja-Slaavi keelkonda kuuluv keel mida on palju mõjutanud Soome keel). Nassia keelt räägitakse meie maailma Karjalas.
Paljud keeled meie maailmast on Ill Bethisadi maailmas natukene teistsugused (nagu näiteks Hispaania, Inglise ja Jaapani keel). Tavaliselt on erinevused väikesed ja on seotud häälduse ja kirjakeelega. Näited erinevustest on Rutheenia keel (Ukraina keel) mida kirjutatakse Kirillitsa tähestiku asemel Ladina tähestikuga (mis on väga sarnane Poola Tähestikuga), Horvaatia keel mis meenutab rohkem Tšehhi keelt kui meie Horvaatia keelt ja Dalmaatia keelt on Slaavi keeled mõjutanud rohkem Ill Bethisadis kui meie maailmas.
Urmas Jaamul

Urmas Jaamul (7. oktoober 1945 – 20. aprill 2015) oli eesti ujuja ja treener. 
Jaamul alustas sportimist 3. klassis isa õhutusel. 1963. aastal lõpetas ta Tallinna 18. Keskkooli ja 1971. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakulturiteaduskonna.
Sportlasena tuli Jaamul 1963 ja 1968 meremitmevõistluses ning  1970 ja 1973 veepallis Eesti meistriks. Samuti saavutas ta aastatel 1963–1968 Eesti meistrivõistlustel ujumises palju medalikohti. Aastatel kuulus ta 1961–1968 Eesti koondisse. Aastatel 1977–2009 oli ta Kalevi Ujumiskooli direktor.
Treenerina viis Jaamul paljud õpilased rahvusvahelistele tiitlivõistlustele ja mõned ka medalile. Tema käe all on treeninud olümpiavõitja Ivar Stukolkin, juunioride EM-il ja täiskasvanute lühiraja EM-il medaleid võitnud Indrek Sei. Lisaks treenis tema käe all Andres Olvik, kui ta Pekingi olümpiamängudele jõudis. Martin Liivamägi oli tema viimane tuntud hoolealune. Jaamuli näpunäidete järgi võitis Liivamägi Euroopa juunioride meistrivõistlustel hõbemedali ning pääses Pekingi olümpiamängudele.
Tõnnivakk

Tõnnivakk on viljakusjumal Tõnniga seotud vakk, millesse pannakse ohvriande.
Tõnnivakku on tehtud ja kasutatud Mulgimaal, Pärnumaal, Läänemaal ja Harjumaal.
Eesti Rahvaluule Arhiivis Eiseni kogus säilitatav 1893. aastal Viljandi kihelkonnast üleskirjutatud teade kirjeldab tõnnivakka ning sellega seotud kombeid nii:
"Tõnnivakk. Kasetohust tehtud veikene vakk, sinna sise pannakse karvu nagu hobuste, lehmade, lammaste, sigade, kanade, ka igat seltsi vilja ning üks veikene tita, mis puust on tehtud ja riided selga seutud – see on siis jumal, kes seda õnnistust jagab. Seda vakka ei pia aga keigi täädma muud kui peremees, kes seda isi valmistab ning aidas oma kirstu põhjas hoiab. Tõnisepäeva hommikul enne koitu võtab peremees salaja selle vaka ja laternaga tule, kelle sees tükk rasvaküinalt põleb ning lähab elajatelauta, võtab vakast tüki lehmakarvu, süitab seda küinlatule pääl põlema ning suitsetab sellega lehma ümberringi läbi. Pärast võtab see selle tite, paneb seda lehma selja pääle istuma ja viimaks keerab veel lehma kõhu alt läbi mõned ringid ümber ja paneb seda vaka tagasi. Pääle selle lõikab veel tüki karvu tulevaks aastaks vaka sisse valmis. Nõndaviisi tehakse iga looma juures, olgu mis tahtsugune. Ka vili suitsutasse ja sorgitasse titaga läbi. On tema majandus keik sedaviisi läbi käidud, siis viib vaka jälle kirstupõhja tagasi. Tulevaks aastaks, nagu üteldud, salaja, et keigi ei tää ega näe." (E 8010, Viljandi 1893.)
Jules Favré

Jules Hugo Ernst Favré (19. jaanuar 1875 Kuressaare – 7. jaanuar 1940 Graudenz) oli Saaremaa päritolu Eesti arst.
Ta sündis Kuressaares prantsuse keele õpetaja Georges Favré pojana. Ta lõpetas Kuressaares gümnaasiumi ja astus aastal 1893 Peterburi Sõjaväemeditsiini Akadeemiasse, mille lõpetas aastal 1898 arsti astmega.
Aastal 1899 suunati ta sõjaväearstina tööle 25. Smolenski jalaväerügementi, kus ta teenis aastani 1907. Aastatel 1907–1914 oli ta Moskva Evangeelse Hospitali intern ja aastatel 1914–1918 Esimeses maailmasõjas 405. liikuva jalaväekorpuse juhtivarstina. Aastal 1919 suunati ta Uuralitesse Zlatousti plekilise soetõve epideemiat likvideerima; ta oli seal aastani 1920 suure nakkushaigete hospitali (3000 haiget) juhataja.
Aastal 1922 opteerus Eestisse ja asus Kuressaarde. Ta oli aastast 1923 Saaremaa maa-ambulatooriumi juhataja ja aastast 1925 ka Kuressaare Emade ja Laste Nõuandla juhataja ja lastekodu arst. Aastal 1937 asus ta Valjala jaoskonnaarsti kohale ja aastal 1939 oli Valjalas ka lastearstiks.
26. aprillil 1940 asus ta koos perega Saksamaale Graudenzi (praegu Grudziądz Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Poolas). Seal ta ka suri.
Elva Lasteaed Õnneseen

Elva lasteaed Õnneseen on Tartu maakonnas Elva linnas tegutsev lasteaed.
Lasteaia töö toimub kahel aadressil: Kaja tänav 4 (Õnneseene Elva maja) ja Lõuna 5/7 (Peedu maja).
Lasteaias tegutseb 11 rühma.
Sverre Magnus

Norra prints Sverre Magnus (sündinud 3. detsembril 2005 Rikshospitalet'is) on Norra kroonprintsi Haakoni ja kroonprintsessi Mette-Mariti teine laps ning esimene poeg.
Tal on vanem õde printsess Ingrid Alexandra ja emapoolne poolvend Marius.
Prints ristiti 4. märtsil 2006 ning tema ristivanemad on kuninganna Sonja, Madalmaade kroonprintsess Máxima, Kreeka kroonprints Pávlos, Bulgaaria printsess Rosario, Mette-Mariti vend Espen Høiby, Bjørn Steinsland ja Marianne Gjellestad.

Koht troonipärilusjärjestuses

Ta on Norra troonipärilusjärjestuses kolmandal kohal oma isa ja õe järel. Kuningas Edward VII järeltulijana on ta ka Briti troonipärilusjärjestuses 1. augusti 2007 seisuga 63. kohal.

Nimi ja tiitel

Prints sai nime 12. sajandi Norra kuninga Sverre järgi. Magnus on olnud mitme Norra kuninga nimi, samuti on see tema isa teine eesnimi.
Tema nimi teatati 5. detsembril ning samuti teatati, et ta ei saa tiitlit "Tema Kuninglik Kõrgus", kuid kui tema isast saab kuningas, saab temast ikkagi Tema Kuninglik Kõrgus Norra prints Sverre Magnus.
Pereringis kutsutakse teda Magnuseks.
Jean-Claude Juncker

Elulugu

Jean-Claude Juncker on sündinud Redange'i linnas, kuid veetis suure osa lapsepõlvest Belveaux's. Tema isa oli Teise maailmasõja ajal tööline terasetehases. Juncker astus 1974. aastal kristlik-sotsiaalsesse parteisse. 1979. aastal kaitses ta õigusteaduse magistrikraadi Strasbourgi ülikoolis.
Naastes Luksemburgi, kasutas ta oma kõnemehe võimeid ning valiti 1984. aastal Luksemburgi parlamenti. Kuid ta asus tööle hoopis Jacques Santeri valitsuses tööministrina. 
Vahetult enne 1989. aasta valimisi elas Juncker üle raske autoõnnetuse ning viibis mitu nädalat koomas.
Valdur Lahtvee

Valdur Lahtvee (sündinud 19. jaanuaril 1958 Antslas) on Eesti keskkonnaspetsialist ja poliitik. 
Ta lõpetas Eesti Põllumajanduse Akadeemia 1981. aastal metsamajanduse insenerina.

Töö

Valdur Lahtvee on töötanud üle 30 aasta keskkonnakaitsega seotud ametikohtadel nii mittetulundus-, riigi- kui ka erasektoris strateegilise planeerimise, keskkonnamõju hindamise, keskkonnaauditite, säästva tootmise ja tarbimise, keskkonnajuhtimise süsteemide rakendamise alal ning keskkonnahariduse ja -teadlikkuse arendamise heaks, sh Eesti Energia keskkonnajuhina ja Säästva Eesti Instituudi direktorina. 2017. aastast töötab Läänemeremaade Nõukogu alalises sekretariaadis poliitikanõunikuna. On MTÜ Eesti Rooma Klubi liige.

Poliitiline tegevus

Valdur Lahtvee oli erakonna Eesti Rohelised liige. Kandideeris 1995. aastal VIII Riigikogusse Eesti Roheliste ja Eesti Rojalistliku Partei moodustatud valimisliidu Neljas Jõud nimekirjas, kuid ei osutunud valituks.
Roheliste taastulekul poliitikasse oli Rohelise erakonna algatusgrupi (REAG) juhatuse liige. Ta on olnud Erakonna Eestimaa Rohelised eestkõneleja. 
Lahtvee kandideeris 2007. aasta Riigikogu valimistel, sai 475 häält ning osutus valituks.
XI Riigikogu koosseisus oli ta Erakonna Eestimaa Rohelised fraktsiooni esimees ja Riigikogu väliskomisjoni liige. 
Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel, sai 457 häält ega osutunud valituks.
Eesti Töötava Rahva Liit

Eesti Töötava Rahva Liit oli Eestimaa Kommunistliku Partei algatusel moodustatud valimisblokk 1940. aasta Riigivolikogu valimistel.
Blokk koosnes 22 organisatsioonist: EKP, Eestimaa Kommunistlik Noorsooühing, Eestimaa Ametiühingute Keskliit, Väikemaapidajate Keskliit, Eesti Metallitööliste Liit, Eesti Ehitustööliste Liit, Eesti Toidu-Maitseainete Tööliste Ühing, Eesti Tekstiiltööliste Ühing, Eesti Rätsepatööliste Liit, Üleriiklik Maatöörahva Ühing, Keemia-Paberitööliste Ühing, Eesti Nahatööliste Liit, Eesti Sadamatööliste Ühing, Eesti Töölisspordi Liit, Eesti Haigekassade Liit, Tallinna Ühine haigekassa, Tallinna Ametiühisuste Tarvitajate Ühisus, Eesti Töölisharidusliit, Kultuurühing "ldee", Tallinna Kontoriametnikkude Kutseühing, Töötavate Naiste Komitee ja Kaevandustööliste Ühing.
Merike Ristikivi

Merike Ristikivi (sündinud Soodla; sündinud 9. juulil 1973 Tallinnas) on Eesti klassikaline filoloog ja õigusajaloolane.

Elulugu

Merike Ristikivi on õppinud Tartu Ülikoolis klassikalist filoloogiat (magistrikraad 2006) ja õigusteadust (PhD 2010). Ta on TÜ õigusteaduskonna õiguse ajaloo dotsent (ladina keel ja Rooma õigus).

Teadustöö

Peamised uurimisvaldkonnad on ladina keel ja õigusterminoloogia, õigusajalugu ja Rooma õigus. Eesti Rakenduslingvistika Ühingu liige (2004), Association of Young Legal Historians'i liige (2007), European Society for Comparative Legal History liige (2010), Õpetatud Eesti Seltsi liige, Eesti Akadeemilise Õigusteaduse Seltsi liige. Üle 70 teaduspublikatsiooni, sh 5 raamatut.
Vanamõisa karjäär

Vanamõisa karjäär on tehisjärv (karjäär) Saaremaa vallas Lahekülas. Veekogu pindala on 6,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1713 m.
Esiku-teonärv

Esiku-teonärv ehk tasakaalu-kuulmisnärv ehk VIII peaajunärv ehk kaheksas kraniaalnärv (ladina keeles nervus vestibulocochlearis [VIII]) on  paljude kesknärvisüsteemiga loomade sisekõrva sensoorne kaksiknärv. 
Esiku-teonärv koosneb kahest närvist: esikunärvist (nervus vestibularis) ja teonärvist (nervus cochlearis). 
Esiku-teonärvi areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Inimestel

Kaheksanda kraniaalnärvi kaudu levib sisekõrvast kuulmis-, asendi ja motoorseid impulsse.
Klooga suvilate tee

Klooga suvilate tee (registrinumber 11399) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Kloogaranna ja Tuulna külades. Tee pikkus on 1,1 km.
Tee saab alguse Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee 37. kilomeetril. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 2 truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.
Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang (50 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Francesco Olcelli

Francesco Olcelli (sündinud 12. veebruaril 1972 Piacenza linnas Itaalias) on Eestis tegutsev Itaalia ettevõtja.

Hariduskäik

1991. aastal lõpetas Francesco Olcelli Istituto Paci, kus tema peaerialaks oli raamatupidamine ja õigus. 1995. aasta septembris lõpetas LIUC Ülikooli majanduse erialal.

Karjäär

Olcelli alustas oma karjääri ülikooli kõrvalt kolmeaastase praktikaga raamatupidamisettevõttes. Seejärel asus ta tööle Londonis ettevõttes IRWIN & BATES, kus töötas assistendina (detsember 1995 – august 1997).
Pärast Londonit töötas Olcelli Nevises, Kariibi mere saartel Morning Star Holding Ltd (Trident Group) raamatupidamisosakonnas.
Alates 1999. aastast töötas ta Banque Générale du Luxembourg SA-s maksunõunikuna. 2001–2002 töötas ta Šveitsis, Luganos BSI SA pangas, kus tegutses põhiliselt investeerimisportfelli haldurina.
Praegu töötab Olcelli nõustajana Tallinnas maksunõustamisteenuseid pakkuvas ettevõttes Studio Olcelli ning tegevdirektorina ettevõtlusega seotud teenuseid pakkuvas firmas Pro-Marketing & iTools OÜ.

Isiklikku

Olcelli peab oma eeskujudeks näiteks 1993. aastal Nobeli auhinna võitnud Dr. Kary Banks Mullist ja Raghuram Rajani. Näiteks Rajani seisukohta majanduskriisi kohta “Kriisi maandamiseks ei saa võta üha uusi laene, eriti kui tulevikuootused ei soosi nende tasumist järgmiste põlvkondade arvelt. Lühiajalise heaolu asemel peaks silmas pidama pikemaajalist stabiilsust.” peab Olcelli ka enda motoks.
Vabal ajal tegeleb Olcelli põhiliselt spordiga, ta on väga kiindunud purjetamisse ja ujumisse. Samuti on ta tegelenud maratonijooksuga ja osalenud mitmel maratonil, sh New Yorgi maratonil.
Pedro Almodóvar

Pedro Almodóvar Caballero (sündinud 24. septembril 1951 Calzada de Calatravas) on hispaania filmirežissöör ja stsenarist.
Aastal 2002 pälvis ta Euroopa Filmiakadeemia auhinna filmi "Räägi temaga" ja 2006 filmi "Tagasitulek" režissöörina.
BPMN

BPMN (ingl Business Process Modelling Notation) on äriprotsesside modelleerimiskeel ehk graafiline notatsioon spetsifitseerimaks äriprotsesse ja töövooge.
BPMNi kui standardit haldab Object Management Group.

BPMNi elemendid

Tänu piiratud hulga graafiliste elementide koosnevad BPMNi mudelid lihtsatest diagrammidest. Keerulisemate olukordade kirjeldamiseks on kategooria põhisümbolile lisatud disainielemente, mis ei muuda oluliselt sümboli väljanägemist. Elemendid jagunevad nelja põhikategooriasse ja nende alamkategooriatesse:

Vooelemendid (flow objects)

Sündmused (events), tegevused (activities), lüüsid (gateways)

Lüüsid

Lüüse märgitakse rombina ning neid kasutatakse protsessi hargnevuste ja koonduvuste kirjeldamiseks. Hargnevused võivad olla tingimuslikud või paralleelsed. Voogobjekte saab omavahel siduda ühendavate objektidega.

Ühenduselemendid (connecting objects)

Järgnevusvoog (sequence flow), sõnumivoog (message flow), seos (association).

Järgnevusvoog

Järgnevusvoog märgitakse pideva joonena koos noolega; see tähistab toimingute sooritamise järjekorda.

Sõnumvoog

Sõnumivoog märgitakse katkeva joonena koos avatud noolega. Teda kasutatakse protsessi osapoolte vaheliste sõnumiedastuse tähistamiseks. BMPNis paigutatakse erinevad osapooled erinevatesse basseinidesse.

Seos

Seos märgitakse punktiirjoonena koos noolega ning kasutatakse vooelementidele info (nt tekstilise või graafilise lisainfo) lisamiseks.

"Ujumisrajad" (swimlanes) ja artefaktid (artefacts)

BPMN-is kasutatakse erinevate osapoolte tähistamiseks basseine ja radasid.

Bassein (pool)

Basseiniga tähistatakse protsessi osapooli. Osapooleks võib siinkohal olla kas organisatsioon või konkreetne inimene organisatstioonis.
Rada (Lane)
Radasid kasutatakse tüüpiliselt tähistamaks ühise nimetajaga erivaid osapooli, nt rollid, ametikohad.
Artefakt on informatiivne ega tohi protsessis osaleda.

Andmeobjekt (data object)

Andmeobjekt näitab, milliseid andmeid toimingud toodavad või vajavad (kasutavad). Kasutatakse juhtudel, kui andmete liikumine ei ole protseesi järgnevusvoost kergelt loetav või kui on vaja esile tõsta andmete liikumist.

Grupp

Gruppi kasutatakse toimingute rühmitamiseks. Grupi kasutamine ei mõjuta toimingute järjekorda. Gruppi raami ülaosas tuuakse välja grupi kirjeldus.

Märkus (annotation)

Märkusi kasutatakse BPMN mudeli/skeemi lugejale lisainfo, kommentaaride andmiseks, viidatakse sellel punktiirjoonega.
Strategeem

Sõnast

Algselt tuletatud kreeka sõnast stratēgos. Stratos kui armee (vägi) + agein kui juhtimine. Tähenduseks: armee juhtimisele sooritatav (vastasele enamasti ootamatu ja üllatav) manööver; hiljem üldisemalt kava(lus) ja skeem millegi saavutamiseks. Esimene tarvitus 15. sajandil seoses Sextus Julius Frontinuse teose "Strategematicon libri" taasavastamisega.
Stratageem: inglise (stratagem), prantsuse (stratagème), itaalia (stratagemma), vene (stratagiema), ukraina (stratagiem) ja soome (stratagem).
Strategeem: saksa ja türgi (strategem), ladina (strategema)) ja kreeka (stratgein).
Eesti keeles, kui valdavalt saksa kultuuriruumi kuulunud kultuuris, on strategeemi "Ida mõtteloo leksikonis" (2006) nimetatud "sõjakavaluse" sünonüümiks. Seoses pealetuleva angloameerika kultuuriga on sellega kõrvuti kasutatav ka sõna stratageem. (Ka R. Viigi ning T. Tiidemann ja A. Kalja leiutusprintsiipidega seotud tööd.)

Vanas Kreekas

Herodotose, Thukydidese ja Xenophoni ja teiste vanakreeka autorite töödes on äratoodud rida strategeemideks nimetatud sõjalisi ja sõjalis-diplomaatilisi kavalusi. Kuid vanakreeka autoreid huvitas enam strateegia ( Xenophon "Ratsaväe juhtimisest", Onaxandra (?) "Strategicos").

Vanas Roomas

Juba Kreekas kasutatud sõna sai laiema leviku läbi rooma riigimehe ja kirjaniku Sextus Julius Frontinuse (u 40–103) teose "Strategematicon libri" ("Strategemata"). See töö oli unustatud, kuni 15. sajandi Itaalia humanism selle taasavastas. Samanimelise kreekakeelse raamatu "Strategemata" ("Στρατηγηματα","Sõjakavalused") kirjutas makedoonia päritoluga Polyainos (u100–?), kelle teos on kogumik sõjalistest strategeemidest ja sisaldab umbes 900 salaplaanide näidet alates mütoloogilisest ajast kuni Augustuseni.

Vanas Hiinas

Tänapäeval on laialt tuntud vanahiina 36 sõjakavalust. Vene Википедии samanimelises artiklis avaldatud arvamus, et nende eristamiseks vanakreeka ja vanarooma tõlgetest pärinevatest strategeemidest on vanahiina sõjakavalusi Läänes üldiselt nimetatud stratageemideks, on faktilist alust mitteomav (esimene?) katse neid keeleliselt omavahel eristada.
İzniki keraamika

İzniki keraamika on Türgis 15.–18. sajandil valmistatud keraamika, mis sai oma nime keraamikakeskuse İzniki (Nikaia) linna järgi.
Keraamika oli kaunistatud värviküllase ja lopsaka taimdekooriga. Kujutatavatest taimedest domineerisid roos, tulp ja hüatsint.
Kasutati heledaks põlevat savi, mis kaeti kvaliteetse läbipaistva glasuuriga.
Maalingud tehti põhiliselt siniste, punaste ja roheliste värvitoonidega.
İzniki keraamika abil püüti imiteerida hiina portselani. Siiski ei ole tegemist portselani vaid frittkeraamikaga.
Koostiselt sisaldas see keraamika 80% ränidioksiidi, 10% fritti ja 10% valget savi. Põlemistemperatuuri alandamiseks lisati ka pliid ja soodat.
!Bang!

!Bang! on USA wrestling'i ettevõte.
Selle asutas 2001. aastal Dory Funk, Jr.. Ettevõtte peakorter asub Ocalas Florida osariigis.
Tuuli Stewart

Tuuli Stewart (sündinud 31. mail 1964) on eesti riigiteadlane, publitsist ja aktivist.

Ühiskondlik tegevus

Tuuli Stewart organiseeris 26. jaanuaril 2017 toimunud Rail Balticu vastase meeleavalduse Tallinnas Majandusministeeriumi ees. 
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Savisaare valimisliidu ja Tegusa Tallinna nimekirjas ning sai 51 häält.
Niangi

Krokodill (gruusia keeles "ნიანგი", inglise keeles Niangi) oli gruusia huumoriajakiri, mis asutati 3. juunil 1923 Tbilisis ja ilmus 2 korda kuus. Aastatel 1924–1930 ilmus väljaanne ajalehes Mush pealkirja "Tartarozi" all. 1931. aastal hakkas ilmuma iseseisva ajakirjana Krokodill.
Ajakirjas avaldati satiirilisi ja humoorikaid lugusid, šarže ja karikatuure. Eri aegadel töötasid Krokodilli toimetajatena Silibistro Todria, Sandro Euli, Grigol Abashidze, Vakhtang Chelidze, Nodar Dumbadze, Zurgan Gemazashvili, Zaur Bolkvadze, Zhani Sikharulidze ja teised. Kaasautoriteks olid tuntud Gruusia kirjanikud, ajakirjanikud, kunstnikud ja karikaturistid – Zaliko Sulakauri, Kemo (Nika Kemularia), Irakli Toidze, Besik Dugashvili, Revaz Jashi, Marika Kandelaki ja paljud teised.
Lisaks ajakirjale ilmus igal aastal huumoriraamatute seeria "Krokodilli raamatukogu", kus avaldati aasta parimaid humoorikaid teoseid. 
1981. aastal oli tiraaž 150 tuhat eksemplari.
1990. aastatel ilmus ajakiri ebaregulaarselt, kuni väljaandmine lõpetati.
2011. aasta juunis taastati ajakirja väljaandmine.