google/wiki40b huggingface dataset:
Aleksandr Pol

Elulugu

Põhi- ja keskhariduse omandas ta kohalikes Ukraina koolides, kõrghariduse omandamiseks läks ta aga Tartu Ülikooli. Ülikoolis õppis ta geoloogiat ja arheoloogiat, kuid lõpetas õigusteaduskonna.
Pol uuris Krivbasist pärinevaid rauamaake Krõvõi Rigis 15 aastat ja tõestas nende tööstuslikku tähtsust. Maardla uurimise ajal tegeles ta ka arheoloogiliste leidudega ja sidus neid oma etnograafiliste huvidega.
Pol aitas kaasa Krõvõi Rigi linna ning lähipiirkonna industrialiseerimisele. 1881. aastal sai alguse tööstusrevolutsioon, mis tõi Krõvõi Rigis ja laiemalt terves Jekaterinoslavi kubermangus kaasa kiire majanduskasvu.
Gerhard af Schultén

Vabahärra Cay Gerhard af Schultén (sündinud 24. aprillil 1938 Helsingis) on Soome jurist.
Aastatel 1987–1989 oli ta Põhjamaade Nõukogu peasekretär.
Tema abikaasa on Soome ülemkohtu president Pauliine Koskelo.
UKNC

UKNC (vene keeles УКНЦ, учебный компьютер научного центра) on Nõukogude Liidus toodetud PDP-11-ühilduv personaalarvuti, mis oli eelkõige mõeldud kasutamiseks koolide arvutiklassides.
Seda tuntakse ka nime Elektronika MS-0511 all.
Aegna tulepaak

Aegna tulepaak on tulepaak Aegnast 1 meremiil loodes asuval Vullikrunni karil.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 59° 36′ 2″ N, 24° 43′ 47″ E.
Tulepaagi kõrgus jalamist on 12,4 m ja tule kõrgus merepinnast 14 m.

Ajalugu

Vullikrunnil asub tulepaak erinevatel andmetel aastast 1856 või 1878.
Praegune tulepaak paigaldati Vullikrunnile 1995. aastal.
2008. aasta suvel paigaldati tulepaagile AS Cybernetica väljatöötatud ja valmistatud valge ja punase sektoriga valgusdiood-sektorlatern. Sama aasta 23. novembril purunes latern koos torni ülaosaga tormis. 30. detsembril 2008 toimetati lagunenud tulepaak helikopteri abil mandrile ning asendati uuega. See on esimene Eestis valmistatud LED-tehnoloogiaga varustatud meremärk.
Barbara (eesnimi)

Barbara on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 854. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Barbara 79 naisel.
Merike Vanjuk

Merike Vanjuk (sündinud 3. juunil 1976 Kärdlas) on eesti orienteeruja.

Haridus

Lõpetas 1994. aastal Kärdla Keskkooli ja 1999. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna stomatoloogia eriala.

Töö

Töötab 2005. aastast Tartu Ülikooli Kliinikumi Stomatoloogiakliiniku hambaproteesikeskuse arst-õppejõuna hambaravi erialal.

Sporditulemused

Harrastab orienteerumist 1986. aastast.
Aastatel 2001–2014 on võitnud Eesti meistrivõistlustel orienteerumisjooksus 13 kulda, 15 hõbedat ja 6 pronksi, lisaks ühe pronksi suusaorienteerumises.
Aastatel 2006–2010 osales Eesti koondises orienteerumisjooksu MMil, parim tulemus 10. koht lühirajal 2007. aastal. Osales orienteerumisjooksu EMil aastatel 2006, 2008 ja 2010 EMil, parim tulemus 6. koht teatejooksus Eesti naiskonna koosseisus 2008. aastal. Sõjaväelaste MMil orienteerumisjooksus võitnud teates Eesti naiskonna koosseises 2011 kulla, 2013 hõbeda ja 2009 pronksi. Balti meistrivõistlustel orienteerumisjooksus võitis tavarajal 2007 kuld-, 2008 ja 2012 pronks- ning teatevõistluses Eesti naiskonna koosseisus 2005 ja 2011 kuldmedali. Veteranide MMil orienteerumisjooksus võitis 2014. aastal klassis N35 kaks kuldmedalit: sprindis ja tavarajal.
Rogaini maailmameistrivõistlustel saavutas segavõistkondade arvestuses 2008. aastal Karulas 6. koha koos Armo Hiiega ja 2014. aastal USAs Black Hills mäestikus 6. koha koos Neeme Looritsaga. 
Aastatel 1997–2005 harrastas indiaca't ja võitis Eesti meistrivõistlustel 4 kuld-, 2 hõbe- ja 3 pronksmedalit. Tuli Eesti meistriks indiaca's 2003. aastal Eesti Telefoni SK/Tartu naiskonna koosseisus ja 2005. aastal Elioni SK Tartu naiskonna koosseisus ning ranna-indiaca's 2003. aastal Eesti Telefoni SK/Tartu naiskonnas ja 2004. aastal Elioni SK Tartu naiskonnas. Ta oli Indiaca rahvusvahelise kategooria kohtunik aastatel 2003–2005.
Johannes Raudmäe

Johannes Raudmäe VR II/3 (kuni 1936. aastani Johannes Eisenberg, 22. aprill 1891 Tagatõnu talu, Kuimetsa vald (Juuru kihelkond), Harjumaa – 29. detsember 1973 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). 
Oli Vabadussõja alguses detsembrist 1918 kuni märtsini 1919 soomusrongide ülemjuhataja (alates veebruarist 1919 Soomusrongide divisjon) staabi adjutandiks. Seejärel kuni Vabadussõja lõpuni Soomusrongide divisjoni tagavarapataljoni 1. roodu ülem. Osales lahingutegevuses Punaarmee vastu Viru rindel, Lõuna-Eestis ja Pihkva rindel. 
Oli 1928. aasta maist kuni 1940. aasta juunini Kaitseliidu Sakalamaa maleva pealik. 
21. septembril 1933 valiti ta Allveelaevastiku Sihtkapitali Viljandi toimkonna esimeheks.
Adalbert Klasep

Adalbert Klasep (ka Adalbert Klaassep; 27. detsember 1869/8. jaanuar 1870 Tartu – 2. september 1918 Tartu) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas Tartus algkooli ja gümnaasiumi. Aastatel 1889–1893 õppis ta Tartu Ülikoolis usuteadust. Klasep kuulus aastast 1889 Eesti Üliõpilaste Seltsi. Ordineeriti 21. juunil/3. juulil 1896 õpetajaks.
Oli aastatel 1896–1900 Rõuge Maarja koguduse adjunktõpetaja. Aastast 1900 oli ta usuõpetajaks mitmes Tartu koolis (Tartu Reaalkoolis ja Õpetajate Seminaris). Oli Tartus kogudustes ka vikaarõpetajaks. Samuti oli millalgi Peterburi Jaani koguduses abiõpetajaks.

Isiklikku

Tema naise isa Gottlieb Wilhelm Frantzen oli Tõstamaa Maarja koguduse ja Karula koguduse õpetaja ning mitmes Tartu koolis õpetajaks.
Koigi valla vapp

Koigi valla vapp on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Koigi valla vapp.
Vapp on kinnitati 12. mail 1995.

Vapi kirjeldus

Vapikilp on pikuti poolitatud, vasak pool on kuldne, parem roheline. Vapi keskel asub nelja astme ja noolekujulise tuulelipuga müüritud astmikfrontoon, mille pooled on alusväljadega võrreldes vastandvärvi (vasak pool roheline ja parem kuldne). Vapi vasakul väljal on veel roheline kuusk ja paremal väljal kuldne viljapea.

Põhjendus

Tuulelipuga astmikfrontoon meenutab paikkonna üht silmapaistvamat ehitist – Koigi meiereihoonet. Meiereiga seonduvad kohalikele inimestele karjandus, piimandus ja ühistegevus. Tuulelipp sümboliseerib progressi. Viljapea ja kuldne kilbipool viitavad põllundusele kui teisele elanike põhilisele elatusallikale. Kuusk ja roheline kilpipool osutavad valla maa-alal asuvatele metsadele ja nendega seotud majandustegevusele.
Hati (kuu)

Hati ehk Saturn XLIII (esialgne tähis S/2004 S 14) on üks Saturni kaaslastest. Selle avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid kuu olemasolust 4. mail 2005 vaatlusandmete põhjal, mida koguti ajavahemikul 12. detsembrist 2004 kuni 11. märtsini 2005. 2007. aasta aprillis sai taevakeha nime skandinaavia mütoloogiast pärit suure hundi Hati järgi, kes on Fenrisúlfri poeg ja Skölli kaksikvend.
Hati läbimõõt on umbes 6 km.
Saturni kaaslased
S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus •  Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan •  Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot
Slettnesi looduskaitseala

Slettnesi looduskaitseala asub Norras Finnmargi maakonnas Gamviki vallas Slettnesis, vahetult Gamviki külast läänes.
Slettnesi looduskaitseala loodi 7. novembril 1996. See on Norra mandriosa kõige põhjapoolsem looduskaitseala ja selle põhjapoolseim punkt Varnesoddeni neemel on põhjapoolusest ainult 4,18 km võrra kaugemal kui Mandri-Norra põhjapoolseim punkt Nordkinn (Varnesoddeni koordinaadid on 71° 5′ 47″ N, 28° 11′ 18″ E).
Looduskaitseala on tasase pinnamoega. Selle kõrgus merepinnast on keskmiselt 30–50, maksimaalselt pisut üle 100 meetri. Seal on rohkesti suuri ja väikseid järvi ning mõni jõgi. Enamik maapinnast on kaetud taimedega, kuid paiguti, eriti merekaldal, valitseb paljas kivipinnas.
Kuna kliima on jahe, siis taimestik on suhteliselt vaene. Kuid tegu on lindude tähtsa pesitsusalaga. Loendustel on täheldatud umbes 100 liiki. Kõige levinumad linnud on kahlajad, kiivitajad ja metskurvitsad.
2002. aastal lülitati Slettnesi looduskaitseala Ramsari konventsiooni järgi Ramsari märgalade nimekirja.
Kaitseala põhjaosas on matkarajad. Need on osalt loodusrajad, osalt tehiskattega. Kaitseala kesk- ja lõunaosas, Gamviki küla läheduses matkaradu ei ole.
Kaitsealal asub maailma mandriala kõige põhjapoolsem, Slettnesi tuletorn. Samuti paikneb kaitsealal Gamviki lennuväli, mida kasutatakse harva.
Anno von Sangerhausen

Anno von Sangerhausen (nimetatud ka Anno Sangerhausenist, Sangerhauseni Anno) oli Liivi ordu maameister ja Saksa ordu kõrgmeister 13. sajandil.
Anno pärines Sangerhausenist Eislebeni lähedalt Tüüringist. Tema suguvõsa liikmed olid Tüüringi krahvide vasallid.
1254. aastal nimetati Sangerhausen Liivi ordu maameistriks. Kuid juba kaks aastat hiljem lahkus ta sellest ametist ning valiti järgneval, 1257. aastal, Saksa ordu kõrgmeistriks. Sel ametikohal oli ta kuni 1273. aastani.
Lõmala mõis

Lõmala mõis (ka Lömala mõis; saksa keeles Lemmalsnäse) oli linnamõis Anseküla kihelkonnas Saaremaal.
Kurevere ohvrikivid

Kurevere ohvrikivid (ka Kurevere kultusekivid) on seitse rühmana paiknevat ohvrikivi Saare maakonnas Saaremaa vallas Kurevere külas. Peale nende seitsme ohvrikivi on Kurevere külas Reinu ja Kopli pere juures veel kaks kultusekivi.
Ohvrikividel on väikesed lohud ja neid kasutati kultusekividena I aastatuhandel eKr.
Uru oja

Uru oja (ka Hirve peakraav) on oja Pärnu maakonnas. Oja pikkus on 27,9 km. Oja valgla suurus on 76,9 km².
19. sajandil kaevati läbi Mõrdama raba kraav, millega ühendati Sauga jõgi ja Hirve peakraav. Kraavi kasutati arvatavalt palgiparvetuseks.
Lennujaam "Jūrmala"

Ajalugu

Tukumsi lennujaama hakati rajama aastal 1939, varem oli aerodroomina kasutusel Tukumsi järve jää. Aastal 1935 põrkasid sealsel jäisel väljal kokku kaks lennukit. Teise maailmasõja ajal paiknesid seal Luftwaffe väed.
Pärast sõda rajasid sinna oma baasi NSV Liidu mereväed. Tukumsis hakkasid paiknema merevägede 668. polgu pommitajad Jak-28I ja Jak-28L. Peale Läti taasiseseisvumist paiknes seal mõnda aega 240. Sevastopoli-Berliini mereründelennuväe kaardiväepolk, seal asusid ka polgu 29 pommitajat Su-24.
Pärast Venemaa vägede lahkumist läks lennuväli Läti relvajõudude kasutusse. Lennuvälja kavatseti kasutada reservlennuväljana juhuks, kui Riia lennujaam oleks olnud mingil põhjusel blokeeritud. Osaliselt läks lennuväli toona ka eravaldusesse või hakkas kuuluma ümbritsevatele valdadele. Aastal 2005 loodi lennuvälja haldamiseks SIA "Tukums Airport". Aastal 2010 ehitati sinna reisiterminal, ka rajati sinna öisel ajal maandumist võimaldav tulede süsteem. Lennujaam kavatseti rajada odavlennufirmadele kui alternatiiv Riia lennujaamale.
Tsiviillendusid ei alustatud, kuna keskkonnamõjude hindamine venis. Aastal 2015 kaotas lennujaam oma sertifikaadi, kuna selle kasutuselevõttu takistas oht, et lennujaama võidakse kasutada salakaubaveoks (pool sihtasutusest kuulus salakaubaveoga seostatud firmale "K.S.AVIA").
Motiiv (muusika)

Motiiv (ladina keeles motus, 'liikumine') on muusikas väikseim tähendust kandev muusikavorm.
Motiiv moodustab tavaliselt teatud rütmilise ja meloodilise terviku.
Motiivist suuremad muusikavormid on näiteks fraas, lause ja periood.
Väike murdesõnastik

"Väike murdesõnastik" on eesti murdesõnu sisaldav kaheköiteline sõnastik, mis ilmus 1989. aastal. Sõnastikus on muu hulgas palju võru ja setu keele sõnu. Sõnastiku andis välja Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. Sõnastiku toimetas Valdek Pall. Raamatu 5-440-00612-5.
Doris Tislar

Doris Tislar (sündinud 20. aprillil 1993) on eesti näitleja. 
Ta on lõpetanud Tallinna Gustav Adolfi Gümnaasiumi 2012. aastal. 2014. aastal lõpetas ta Rootsis Valla Folkhögskolas 2aastase kursuse Acting and Collaborative Theater. 2016–2017 õppis ta Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias tantsukunsti eriala. Alates 2018. aastast on ta NUKU teatri näitleja.
Ta mängis filmis "Mina olin siin. Esimene arest" Hanna rolli ja seriaalis "Süvahavva" Arnika rolli.
Joey King

Joey Lynn King (sündinud 30. juulil 1999) on USA näitleja.
HK Moskva CSKA

HK Moskva CSKA (vene keeles ЦСКА Москва, Центральный Спортивный Клуб Армии) on Venemaa jäähokiklubi, mis tegutseb Moskvas. See mängib Kontinentaalse Hokiliiga (KHL) Tarassovi divisjonis. 
Klubi on asutatud 22. detsembril 1946.
20. sajandi teisel poolel oli see Euroopa edukaim jäähokiklubi, kui see tuli 32 korral Nõukogude Liidu meistriks ja võitis 20 korral Euroopa karika. Kuigi Moskva CSKA on jäänud Venema üheks tugevaimaks jäähokiklubiks ka pärast Nõukogude Liidu lagunemist, ei tulnud see kahel järgmisel aastakümnel kordagi Venemaa meistriks. Gagarini karikal on Moskva CSKA jõudnud kaks korda finaali ja võitnud neli korda KHL-i põhihooaja.
Klubi koduväljak asub CSKA Arenal.
Eesti-Tuneesia suhted

Eesti-Tuneesia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Tuneesia vahel.
Tuneesia tunnustas Eestit 2. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 29. juunil 1992.
Tegutseb Eesti suursaadik Tuneesias, kes resideerib Pariisis. Tegutseb ka Tuneesia suursaadik Eestis, kes resideerib Varssavis.
Herbert Pajupuu

Herbert Pajupuu (19. aprill 1928 Kose vald Harjumaa – 2. september 2011) oli Eesti põllumajandusteadlane ja -juht.

Elulugu

Lõpetas 1949 Olustvere Põllumajandustehnikumi, 1954 Eesti Põllumajandusakadeemia agronoomiateaduskonna, majanduskandidaat (1968), väitekiri "Turvasväetiste tootmise ja kasutamise majanduslikust efektiivsusest" (Tallinn, 1968). Oli 1960–1974 EMMI ökonomistika sektori noorem- ja vanemteadur, 1974–1977 Eduard Vilde nimelise kolhoosi aseesimees, 1977–1980 Kahala sovhoosi asedirektor, 1980–1990 MI vanemteadur.

Teadustöö

Uurimusi väetistest, nende tootmisest ja kasutamisest; töö tulemuste hindamisest põllumajanduses.
Mutrivõti

Mutrivõti on tööriist, mida kasutatakse mutrite või poltide kinni-ja lahtikeeramiseks või paigalhoidmiseks. Mutrivõtmeid on erineva kuju ja suurusega. Kõrgema kvaliteediga mutrivõtmed valmistatakse kroomvanaadiumist ja sageli on need sepistatud.
Absoluutne häälteenamus

Absoluutseks häälteenamuseks nimetatakse valimistel või otsuste tegemisel tavaliselt häälteenamust, mille puhul mingi valiku poolt antud häälte arv võrreldes muude valikute poolt antud häälte arvuga on suurem kui 50% hääletava organi liikmete koguarvust (kaasa arvatud puudujad ja hääletamisest hoidujad) või antud häälte koguarvust.
Timo Werner

Timo Werner (sündinud 6. märtsil 1996 Stuttgardis) on Saksamaa jalgpallur. Ta mängib ründajana Bundesliga klubis RB Leipzig ja Saksamaa jalgpallikoondises.
Werner alustas karjääri VfB Stuttgardis. Klubi põhimeeskonnas tegi ta debüüdi 2013. aasta augustis UEFA Euroopa Liiga eelringis Bulgaaria klubi Botev Plovdivi vastu. Ta sai 17 aasta, nelja kuu ja 25 päeva vanuselt Stuttgardi noorimaks debütandiks. Järgmistel nädalatel sai ta Stuttgardi noorimaks mängijaks Bundesligas ja samuti noorimaks väravalööjaks. Sama aasta 10. novembril lõi ta liigamängus kaks väravat Freiburgi vastu, saades noorimaks mängijaks, kes on Bundesligas ühes mängus kaks väravat löönud.
Oma 18. sünnipäeval sõlmis Werner Stuttgartiga lepingu, mis pidi kehtima kuni 2018. aasta juunini, kuid 2016. aasta juunis liitus ta äsja kõrgliigasse tõusnud Leipzigiga. Hooajal 2016–17 lõi ta Bundesligas 21 väravat, olles sel hooajal klubi parim ja samuti suurima väravate arvuga Saksamaa mängija liigas. Leipzig lõpetas hooaja teise kohaga ja kindlustas järgmiseks hooajaks koha UEFA Meistrite Liigasse.
Debüüdi Saksamaa jalgpallikoondises tegi Werner 2017. aastal. Samal aastal valiti ta koondisse 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiriks. Turniiri viimases alagrupimängus lõi ta kaks väravat Kameruni vastu ja poolfinaalis Mehhiko vastu. Lisaks kuulus ta Saksamaa koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Seldžukid

Seldžukid olid oguusi-turgi rändhõimude liit ja nende rajatud dünastia, kes valitsesid Lääne-Aasias 11.–14. sajandini, sh Seldžukkide riiki (1037–1194) ja Rumi seldžukkide sultanaati (1077–1307).
Dünastia sai oma nime Kõnõki hõimupealiku Saldžuki järgi, kelle juhtimisel liikus hõim Sõrdarja alamjooksu aladelt lõunasse. Oguusi hõimude hulka kuulunud seldžukid peatusid 9.–10. sajandil Sõrdarja ja Amudarja vahelisel alal, vallutasid 1055. aastal Safariidide Pärsia. Seldžukid islamiseerusid umbes aastal 985.
Seldžukkide dünastia rajaja oli Togrulbek, kes valitses Seldžukkide riiki (1037–1194) aastatel 1038–1063. Kairos resideerivad Abbassiidide dünastia valitsejad tunnistasid Togrulbekki 1055. aastast sultanina Bagdadis. Togrulbeki juhtimisel vallutati Horasan, Horezm, Lääne-Iraan, Aserbaidžaan ja Iraak.
Alp Arslani juhtimisel (1063. aastast) saavutasid seldžukkide väed 1071. aastal Manzikerti lahingus Bütsantsi üle tähtsa võidu, misjärel hõivati pea kogu Väike-Aasia, Süüria ja Palestiina.
11.–15. sajandil liikusid seldžukid edasi Lõuna-Kaukaasiasse ja Väike-Aasiasse, luues islamiusulise seldžukkide suurriigi.
Seldžukkide riik saavutas oma suurima ulatuse 11. sajandi lõpus, ulatudes Egiptusest Hiinani. Võim kuulus riigis hõimuülikutele, kellele anti valitsemiseks suuri maavaldusi (iktaad). Seldžukkide riik oli suurim Malik-šahhi surma ajal. Seldžukkide vallutustel oli islamimaade ajaloos pöördeline tähendus; suurtel aladel, kus olid seni elanud peamiselt iraanlased, muutusid valdavaks turgi hõimud, mis hakkasid tuginema rangelt sunniitlikule islamile ja bürokraatlikule ametnikkonnale. Seldžukkide tungimine Palestiinasse ja Väike-Aasiasse oli üks ristisõdade ajendeid.
Seldžukkide impeerium hakkas lagunema pärast Malik-šahhi surma 1092. aastal ning tema poegade vahel alanud võimuvõitlust riigi valitsemise eest. Pärast Malik-šahh I-se surma aastal 1095 jagunes impeerium mitmeks väiksemaks riigiks. Pärast Malik-šahhi tulid võimule Kilij Arslan I Rumi seldžukkide sultanaadis ja Tutush I Süürias. Tutush suri aastal 1095, tema kaks poega Fakhr al-Mulk Radwan ja Duqaq hakkasid vastavalt valitsema Aleppos ja Damaskuses. See killustas Süüriat veelgi; Mosulis oli võimul atabek Kerbogha. Selline lõhestumus Lähis-Idas tegi eurooplaste vallutustee Jeruusalemmani lihtsaks.
Ristisõdade käigus vallutati aastatel 1096–1099 Esimeses ristisõjas Vahemere idaosas Levandis Antakya ja Edessa linn ning moodustati ristisõdijate riigid Edessa krahvkond 1098–1149 ja Antiookia vürstiriik 1098–1268.
Iseseisvunud sultanaatidest püsis kõige kauem Rumi seldžukkide sultanaat (1077–1307).
IPhone 11 Pro

iPhone 11 Pro ja 11 Pro Max on Apple Inc. poolt disainitud, arendatud ja turustatud nutitelefonid. Need on iPhone'i 13. põlvkonna lipulaevad, järgnevad vastavalt iPhone XS ja XS Maxile. Apple'i tegevjuht Tim Cook avalikustas seadmed madalama klassi mudeli iPhone 11 kõrval 10. septembril 2019 Apple Parkis Steve Jobsi teatris. Eeltellimused algasid 13. septembril 2019 ja läksid müüki 20. septembriks. 
Võrreldes varasemate seadmetega muudatused hõlmavad kolme objektiiviga tagumist kaamerasüsteemi ja A13 Bionic kiipi. 11 Pro on Apple'i esimene iPhone, millel on tähis "pro", mida varem kasutati ainult suuremates Apple'i seadmetes, ja esimene, mis sisaldas karbis 18W kiirlaadijat ja Lightning-USB-C kaablit, mis võimaldab ühendada Maci arvutitega.
Apple Inc. nutitelefon iPhone
iPhone · 3G · 3GS · 4 · 4S · 5 · 5C · 5S · 6 / 6 Plus · 6S / 6S Plus · SE · 7 / 7 Plus · 8 / 8 Plus · X · XS / XS Max · XR
Raudalu

Ajalugu

Kõige vanemad andmed Raudalu (vanema nimega Raudaru) kohta pärinevad 17. sajandist. 1689. aastal välja antud Holmbergi kaardil märgiti ära Raudarro kõrts (rootsi keeles Raudarro krog), mille nime on kirjutatud ka Raudaro kujul.
Raudalu asumit läbis vana kaubatee, mis viis Pärnu jõe suudmes asunud kaubitsemiskohale, haruteega Sakalasse. 1949. aastast on selle tee ametlik nimi olnud Viljandi maantee.
Kõrtsi juurde tekkis hiljem samanimeline küla, mille täpne tekkeaeg pole teada. 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi alguse sõjaväekaartidel on kõrtsi lähedale märgitud ära talu, mida kutsuti Raudtaluks. Ilmselt on asumi tänapäevane nimi tekkinud selle talu nime ja koha varasema nime (Raudaru) sümbioosina.
Üks osa Raudalu asumist on Raku allasum, mis tekkis kunagise karusloomakasvanduse juurde. See asutus oli varem paiknenud Pirita-Kosel, kuid kolis hiljem ümber Raudalusse. Nõukogude ajal kandis asutus nime Raku karusloomakasvatuse sovhoos ning sellel oli filiaal ka Keila lähedal.
Raudalu küla põhjaosa liideti Tallinnaga 1958. aastal ning samal ajal hakati seal ka tänavanimesid määrama.

Olulisemad objektid

Asumi territooriumile jääb Balbiino jäätisemuuseum, mis avati 2014. aastal.

Loodus

Suure osa asumi territooriumist võtab enda alla Raudalu mets, millest kulgeb läbi Viljandi maantee. Asumi territooriumil asuvad Raudalu kivid, mis kuuluvad kaitstavate loodusobjektide hulka.

Raudalu asumi tänavad

Mitu tänavat sai nime endise Raku karusloomakasvanduse järgi: Hõberebase tänav, Karuse tänav, Piibri tänav, Sinirebase tänav. Asumis on veel Halu tänav, Hao tänav, Hiidtamme tänav, Kaarla tänav, Kume tänav, Kura tänav, Kõnnu tänav, Mustika tänav, Pinu tänav, Raku tänav, Riida tänav ja Viljandi maantee.
Taastav jõud

Taastav jõud (ka direktsioonijõud) on keha  tasakaaluasendist väljaviimisel tekkiv jõud. Direktsioonijõu olemasolu on võnkumiste tekke hädavajalik tingimus.
2011. aasta Soome parlamendivalimised

2011. aasta Soome parlamendivalimised olid 17. aprillil 2011 toimunud valimised, kus valiti Soome Vabariigi parlamendi (eduskunna) 36. koosseis. Eelhääletamine toimus 6.–12. aprillil ja välismaal 6.–9. aprillil.
Riik oli jagatud 15 valimisringkonnaks. Soome parlamendis on 200 liiget, nendest 1 koht kuulub Ahvenamaa autonoomsele läänile. Valimissüsteemiks on võrdeline valimissüsteem.
1925. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1925. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid esimesed ametlikud suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 12.–14. veebruarini 1925 Johannisbadis (Janské Lázně) Tšehhoslovakkias. Kavas olid meeste murdmaasuusatamises 18 km ja 50 km, suusahüpetes 90 m mägi ja kahevõistlus.
1962. aasta Eesti meistrivõistlused moodsas viievõistluses

1962. aasta  moodsa viievõistluse Eesti meistrivõistlused toimusid  22.–26. septembril 1962 Tallinnas. Täpsemalt nimetati neid Eesti NSV IX meistrivõistlusteks kaasaegses viievõistluses.
Marit Bjørgen

Isiklikku

Marit Bjørgen on 168 cm pikk ja kaalub 64 kg. Tema elukaaslane on Fred Børre Lundberg. 25. detsembril 2015 sündis neil esimene poeg, 23. märtsil 2019 sündis neil teine poeg.
Kadrina kiriku orel (album)

"Kadrina kiriku orel" ("Die Hermann-orgel in der Katharinen-kirche in Kadrina/Estland") on orelipalasid sisaldav CD-album, mis anti välja 2008. aastal. 
Plaadimaterjal salvestati sama aasta 31. juulil Kadrina Katariina kirikus Lääne-Virumaal Raivo Naritsa ja Ants Viermanni poolt. Albumi vahelehe fotode autoriks on Kaupo Kikkas ja Rein Sikk; vahelehe tekstid koostas Külli Erikson ja Janis Kalnins; saksakeelse teksti korrektuuri tegi Alexander Eckert; trükitud Folger Arti trükikojas.
Hardi Volmer

Hardi Volmer (sündinud 8. novembril 1957) on eesti filmirežissöör, lavastaja, teatrikunstnik, kujundaja, muusik ja poliitik.
Volmer on Singer Vingeri solist.
Ta on ka Viskiklubi (UBC) liige aastast 1997.
Ta oli XIII Riigikogu asendusliige 14. septembrini 2015 ja uuesti alates 23. novembrist 2016.

Muusikaline tegevus

Hardi Volmer on osalenud ansamblites Pära Trust, Turist, Manana Estios Primi-Futu Bänd ja Singer Vinger.