google/wiki40b huggingface dataset:
On Denoting

Osutamise tähtsus tunnetusteoorias

Mõne objektiga (taju objektidega tajus ja "abstraktsema loogilise iseloomuga objektidega" mõttes) on meil tutvus (acquaintance), mõne kohta on teadmine (knowledge about) kirjelduse vahendusel. Esimestest on meil "presentatsioonid", teisteni "jõuame ainult osutavate fraaside abil".
Viimasel juhul me teame, et osutav fraas osutab ühele kindlale objektile, kuid meil ei ole selle objektiga tutvust. Säärane osutav fraas on näiteks "Päikesesüsteemi massikese kahekümnenda sajandi algushetkel". Me oleme aga tuttavad nende sõnade tähendusega, millest see fraas koosneb.
Nähtavasti puudub meil tutvus teiste inimeste vaimuga, sest see pole otseselt tajutav. Siis peavad kõik meie teadmised sellest olema vahendatud osutamisega.
Mõtlemine peab algama tutvusest, kuid suudab edukalt tegelda asjadega, millega meil tutvus puudub.

Argumentatsiooni kava artiklis

Sõnastan kõigepealt teooria, mida ma siin kaitsen. (Raamatus "Principles of Mathematics" (ptk V ja § 476) kaitsesin Frege teooriale sarnast teooriat, mis siinsest erineb.)
Seejärel näitan, miks mind ei rahulda Frege teooria ja Meinongi teooria.
Esitan argumendid oma teooria kasuks.
Toon esile oma teooria filosoofilised järelmid.
Liibanon

Haldusjaotus

Liibanon on jaotatud kuueks kubernerkonnaks, mis omakorda jagunevad 25 piirkonnaks.

Rahvastik

95% elanikest on araablased, 4% armeenlased ja 1% muud rahvad. Paljud liibanonlased, eriti kristlased, ei pea ennast araablasteks, nimetades end pigem foiniiklaste ja kaananlaste järeltulijateks. Nende elustiil on euroopalik ning ka välimuselt, kommetelt ja olemuselt on nad pigem eurooplaste kui araablaste moodi. Liibanoni sunniidid on mujal islamiriikides elavatest sunniitidest vabameelsemad. Liibanoni šiiidid on mujal islamiriikides elavatest šiiitidest konservatiivsemad.
Kuigi emakeel on araabia keel, on paljude perede kodune keel hoopis prantsuse keel. Inglise keel on samuti laialt levinud.

Majandus

Liibanoni majandus põhineb teenindussektoril. Isegi esimese kodusõja ajal tunti Liibanoni pankureid kui regiooni osavamaid, kellest paljud ka mujal maailmas tuntust kogunud. Teiseks oluliseks majanduse alustalaks on turism, mis on pärast 2006. aasta Iisraeli-Liibanoni konfliktist tingitud langust jälle kasvab. Pakub ju Liibanon reisihuvilisele enam kui kõike: suusakuurorte, väga ilusaid liivarandu, araabia ja euroopa täielikku ühendkontrasti, ühte hinnatumat Vahemere kööki. Veel tegeldakse transiidi, tsitrusviljade kasvatamise, veini tootmise ja teemantide lihvimisega. Liibanonil on väga suured kullavarud ja ta on suur kapitalimahutaja teiste riikide ettevõtetes. Probleemiks on tööjõu suur lahkumine teistesse riikidesse. Valitsus teeb maksukärpeid kohalikele ja ka välisettevõtjatele, kes kohalikku tööjõudu rakendavad. Kuid isegi sellises olukorras tuuakse tööjõudu sisse nii Kagu-Aasiast kui ka Aafrikast, keda rakendatakse peamiselt füüsiliselt rasketel töödel.
Liibanoni päritolu tuntud inimeste seas on Salma Hayek, Tony Shalhoub (Monk), Paul Anka, Yasmine Bleeth, Frank Zappa, Carlos Slim Helú, Jack Hanna, Shannon Elizabeth jne.
Maria Mena

Biograafia

Maria Mena sündis loomingulises perekonnas. Tema norralannast ema kirjutas näidendeid ja nicaragualasest isa oli trummar. Isa on mänginud mitmes Oslo bändis.
Maria ja ta vend Tony said nime Leonard Bernsteini muusikalist "West Side Story". Nende vanemad lahutasid, kui Maria oli üheksane, mistõttu tekkis tal depressioon ja arenes välja ka toitumishäire.
Pärast 13-aastaseks saamist läks Maria elama isa juurde. Ta laulis ja kirjutas laule oma tunnetest ja pettumustest. Mitte kõikidest päevikusse kirjutatud lugudest pole saanud laule, aga "My Lullaby" on üks nendest, väljendades tema valu vanemate lahutuse pärast.
Maria anus isa, et ta korraldaks ta demo tegemise. Isa võttiski ühendust muusikatööstuse esindajatega lootuses lasta Maria laule salvestada. Ta esitles Maria laule mitmele plaadifirmale. Sony Music allkirjastas Maria Menaga lepingu. Aastal 2002 esitles ta Norras oma debüütsinglit "Fragile (Free)", mis ei jõudnud edetabelitesse.
Teine singel „My Lullaby“ saavutas Norra muusikaedetabelites 5. koha. Noorel lauljannal kogunes kiiresti palju fänne ja peagi tähendas see populaarsus plaatinaplaati. Pärast suurt edu avaldas ta oma debüütalbumi „Another Phase“, mis saavutas Norra edetabelites kuuenda koha.
20. juulil 2004 tegi Mena etteaste David Lettermani saates oma esimese rahvusvahelise albumi "White Turns Blue" esitlemiseks. "You're the Only One" ja "Just a Little Bit" olid laulud, mis jõudsid edetabelite tippu.
Tetrahüdrokannabinool

Toime inimkehale

THC-l on kesk­mine kuni mõõdukas valu vaigistav toime, samuti lee­vendab THC vähk­tõve keemiaraviga seotud iiveldust (südame­pööritust) ja stimu­leerib söögiisu. Aine tekitab ka eufooriat. Võimalike kõrvalmõjude hulka kuuluvad pulsi kiire­nemine, paanikahood, hämmeldus, ärevus ja mõnikord paranoia.
Bahama lipp

Bahama lipp on Bahama Ühenduse ametlik lipp.

Riigi- ja rahvuslipp

Lipu saamiseks korraldatud kavandivõistluse võitnud töö kinnitati riigi- ja rahvuslipuks 10. juulil 1973. Sellel on kolm horisontaalset laidu, sinine, kollane ja sinine, ning vardapoolsel küljel on must kolmnurk teravikuga lehvi poole.
Kollane (PMS 115C) kujutab saare päikesepaistet ja liivarandu, mis on maa tähtsaim loodusvara.
Must kolmnurk tähistab Bahama peamiselt Aafrika päritolu elanikkonda ja selle ühisjõudu.
Sinise (PMS 312C) värvi eripäraks on see, et see peab olema sama kirgas kui saart ümbritsev meri, seega sümboliseerib sinine saart ümbritsevat merd.

Bahama ajaloolised lipud

Enne iseseisvumist oli Bahama Suurbritannia asumaa. Selleaegsed lipud on kõik sarnased. Sinise kanga vardapoolses ülanurgas oli Suurbritannia lipp ja lehvil koloniaalaegne vapp. Ka proportsioonid olid samad, 1:2. Erinevuseks on see, et 1896–1923 oli vapp paigaldatud valgele sõõrile ja 1964. aastal eemaldati vapilt kaunistused nii, et jäi ainult vapikilp. Muidugi kasutati edasi ka vana kujundusega lippu.
Meie Maa (väliseesti ajaleht)

Meie Maa (täispealkirjaga Meie Maa : saarlaste häälekandja vabas maailmas) oli 1987–1993 Kanadas Torontos ebaregulaarselt ilmuv Kanada eestlaste ajaleht. Ajalehte andis välja Saarlaste Ühing Torontos. Ajalehe toimetaja oli Ärni Käärid.
Harijs Liepiņš

Harijs Liepiņš (15. detsember 1927 Ipiku vald (Valmiera maakond, nüüd Rūjiena piirkond) – 3. august 1998 Skrunda) oli läti näitleja.
1935. aastal kolis perekond Riiga, Harijs Liepiņš õppis Riia 28. Keskkoolis ja Riia 1. Linnagümnaasiumis. Mobiliseeriti sõja ajal Saksa sõjaväe abiteenistusse, langes Punaarmee kätte vangi ja oli seejärel Vorkutas poolteist aastat sõjavangilaagris.
Pärast vangilaagrist vabanemist asus õppima Riia Kunstiteatri õppestuudioose, mille lõpetas 1949. aastal. Seejärel sai temast sama teatri näitleja.
Alates 1955. aastast mängis ta ligikaudu neljakümnes filmis. Sealhulgas mängis Harijs Liepiņš 1959. aastal valminud Tallinna Kinostuudio filmis "Vallatud kurvid" Antsu rolli ja 1968. aastal valminud Tallinnfilmi filmis "Hullumeelsus" leitnandi rolli, osales kõrvalosas ka filmis "Jääminek" (1962). Kõigi tema Eestis valminud filmide lavastaja oli Kaljo Kiisk.
Järve vasallilinnus

Järve vasallilinnus asub Ida-Virumaal Toila vallas Tallinna–Narva maantee ääres.
Järve mõisa on esmakordselt mainitud 1497. aastal, mil see kuulus Lodede perekonnale ning kandis Türpsali nime.
Kivilinnus püstitati veidi hiljem, aastal 1508, kui Järve mõis kuulus Payküllide suguvõsa valdusse ning oli nende käes aastani 1808.
Linnus ehitati kohalikust paest ja on tolle aja üks omapärasemaid kaitseehitisi ning oli algselt kolmekorruseline. Linnuse algsest kolmest korrusest on säilinud kaks alumist korrust. Ülemine kaitsekorrus võis hävineda juba Liivi või Põhjasõja ajal. Linnuse pikkus on 17,5 meetrit, laius 12,7 meetrit ja müüride paksus on 1,75–2 meetrit. Linnuse kõrge soklikorruse peal oli kaks elukorrust, mis olid kaheruumilised. Suuremal ruudukujulisel pearuumil on tõusva kiirujoonega kuplitaoline ristvõlv. Selle kõrgus ulatub 7 meetrini. Elukorruse kõrgus on 3,5 meetrit, kõrge läänepoolne väiksem osa on piklik ja kahevõlvilise laega. Põhja- ja idapoolses seinas on suur nišš, kus ilmselt asusid voodipaigad. Soklikorrus on hiljem võlvitud ja laskeavadega varustatud. Korruse loodenurgas asub ülakorrust soojendav keris hüpokaustiga seotud soojakanal. Kahe ruumi põhjapoolses osas oli peakorrusele viiv müüritrepp. Kaitsekorrusele pääses vaid mööda redelit, mis ohu korral üles tõmmati.
Villem Raami uurimistööde järgi pidi linnuse kõrval eeshoovis linnuse põhjaseina kõrval olema puidust elumaja. Sellest oli sissepääs linnuse soklikorrusele ja hoone teiselt korruselt peakorruse võlvsaali. Ka köök võis asuda samas kõrval puitelamus. Kaevamistöödega selgus ka, et linnuse põhjapoolsel küljel asusid puithooned, mis moodustasid kastellitaolise piiratud eeshoovi. See oli ka kaitse omadustega majandushoov linnusele.
Leinalipp

Leinalipp on leina märgiks väljapandav lipp.
Leinalipp heisatakse poolde vardasse või sellele lisatakse mustad lindid.
Pika Hermanni tornis on Eesti lippu leinalipuna heisatud kolmel korral: parvlaeval Estonia hukkunute mälestuseks, Lennart Meri surma puhul ja Haapsalu lastekodu põlengu ohvrite mälestuseks.
Ela Kogerman-Lepp

Ela Kogerman-Lepp (snd Ela Isis Kogerman, 26. juuli 1924 Tartu – 12. november 2014) oli eesti arstiteadlane, anatoom.
Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna 1952. Ta oli Eesti Naisüliõpilaste Seltsi vilistlane.
Ta on olnud TRÜ anatoomia kateedri juhataja (1964–1969) ning seejärel anatoomia osakonna juhataja (alates 1969). 
Ta on hoidnud ja arendanud August Rauberi tööd ja traditsiooni.

Teosed

Ela Kogerman-Lepp on raamatu "Inimese anatoomia" (ilmunud kirjastuses Valgus 1974. aastal) üks kaasautoreid.

Isiklikku

Ela Lepa abikaasa Arne Lepp oli samuti arstiteadlane ja anatoom. 
Tema isa oli keemik Paul Kogerman.
2002. aasta Saksamaa parlamendivalimised

2002. aasta Saksamaa parlamendivalimised olid Saksamaa Liidupäeva valimised, mis toimusid 22. septembril 2002.
Olav Keerberg

Olav Keerberg (17. aprill 1935 Tartu – 4. november 2015) oli eesti taimefüsioloog.
Ta lõpetas 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli teoreetilise füüsika eriala.
Ta töötas 1957–2004 Harkus, Eksperimentaalbioloogia Instituudis, algul insenerina ja nooremteadurina, 1972–2004 taimefüsioloogia osakonna juhatajana.
Ta uuris fotosünteesi, kasutades süsiniku radioaktiivse isotoobi ¹⁴C metoodikat.
1972. aastal kaitses ta Moskvas NSV Liidu Teaduste Akadeemia K. Timirjazevi nimelises Taimefüsioloogia Instituudis bioloogiateaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Интенсивность света как фактор регуляции фотосинтетического метаболизма углерода" (Valguse intensiivsus kui süsiniku fotosünteetilise metabolismi regulatsiooni tegur). 1989. aastal kaitses ta samas instituudis bioloogiateaduste doktori kraadi väitekirjaga "Süsiniku fotosünteetilise metabolismi kvantitatiivsed karakteristikud".
Alates 2005. aastast kuni surmani töötas ta Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudis, algul taimefüsioloogia osakonna juhatajana, hiljem erakorralise vanemteadurina.
Hans Võrk

Hans-Roland Võrk (ka Wõrk) 29. november 1896 Tapa – 30. oktoober 1978 Tallinn) oli Eesti tehnikateadlane ja insener.
Ta oli Insenerikoja liige.

Isiklikku

Ta oli Ants Wõrgu isa.
Wirbel

Wirbel oli eesti pärimusmuusikaansambel.
Ansambel on esinenud muuhulgas Viljandi pärimusmuusika festivalil, aga lisaks Eestile ka USA-s New Jerseys, Lakewoodi ja New Yorgi Eesti Majas, Rootsis. Ansamblil ilmus 2005. aastal ka CD-plaat.
Vladimir Vizgin

Vladimir Pavlovitš Vizgin (vene keeles Владимир Павлович Визгин; sündinud 19. detsembril 1936 Habarovskis Vene NFSV-s) on vene teadusajaloolane (füüsikaajaloolane).
Ta on Venemaa TA Loodusteaduse ja Tehnika Ajaloo Instituudi füüsika ja mehaanika ajaloo sektori juhataja ja Moskva Füüsika-Tehnika Instituudi professor.
Tema õpilasi on vene päritolu USA teadusajaloolane Gennady Gorelik.

Haridustee ja töökäik

Vizgin lõpetas 1960. aastal Moskva Energeetikainstituudi ja 1967. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli mehaanika-matemaatikateaduskonna. Ta kaitses 1967. aastal MRÜ-s füüsikaajalooteemalise väitekirjaga füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi ja 1993. aastal füüsika-matemaatikadoktori kraadi doktoritööga "Релятивистские теории в первой трети XX в." ('Relativistlikud teooriad 20. sajandi esimeses kolmandikus').
Ta on 1987. aastast Sergei Vavilovi nimelise Venemaa Teaduste Akadeemia Loodusteaduse ja Tehnika Ajaloo Instituudi füüsika ja mehaanika ajaloo sektori juhataja ja 1993. aastast Moskva Füüsika-Tehnika Instituudi professor.
Vizgini peamised uurimisvaldkonnad on teoreetilise füüsika 19.–20. sajandi ajalugu ja metodoloogia (eeskätt gravitatsiooniteooria, üldrelatiivsusteooria, invariantsusprintsiibi ja ühendväljateooria ajalugu), samuti füüsika sotsiaalajalugu Venemaal ja Nõukogude Liidus ning NSV Liidu aatomiprojekti ajalugu.

Isiklikku

Suure tõenäosusega on filosoof Viktor Vizgin tema vend.
Põlva vald

Linn

Põlva

Alevikud

Vallas on 3 alevikku: Ahja, Mooste ja Vastse-Kuuste

Külad

Vallas on 70 küla:
Aarna – Adiste – Akste – Andre – Eoste – Himma – Himmaste – Holvandi – Ibaste – Jaanimõisa – Joosu – Kaaru – Kadaja
– Kanassaare – Karilatsi – Kastmekoja – Kauksi – Kiidjärve – Kiisa – Kiuma – Koorvere –
Kosova – Kähri – Kärsa – Lahe – Laho – Leevijõe – Logina – Loko – Lootvina – Lutsu – Mammaste – Meemaste – Metste – Miiaste – Mustajõe – Mustakurmu – Mõtsküla – Naruski – Nooritsmetsa – Orajõe – Padari – Partsi – Peri – Pragi – Puskaru – Puuri – Rasina – Roosi – Rosma – Savimäe – Soesaare – Suurküla – Suurmetsa – Säkna – Säässaare – Taevaskoja – Terepi – Tilsi – Tromsi – Tännassilma – Uibujärve – Valgemetsa – Valgesoo – Vana-Koiola – Vanaküla – Vanamõisa –
Vardja – Viisli – Vooreküla
Maamarssal

Maamarssal (saksa keeles Landmarschall) oli Vana-Liivimaal Liivi ordu kõrge ametnik-sõjajõudude juht, hiljem Saaremaal Taani ajast ja Liivimaal Rootsi ajast alates kuni Vene aja lõpuni 1643–1920 kohaliku aadli omavalitsuse ehk rüütelkonna (Ritterschaft) kõrgem ametnik, kes valiti Maapäeval 3 aastaks ja kelle ülesandeks oli juhatada rüütelkonna üldkoosolekut ehk maapäeva (Landtag). 18. sajandist alates oli maamarssali ülesandeks esindada ka rüütelkonna huve keskvõimu juures.
Soomustindik

Soomustindik (Coprinus comatus) on tindiku perekonda kuuluv lehikseen. 
Kasvab muuhulgas sageli asulate haljasaladel.
Eesti mükoloogiaühing valis soomustindiku 2019. aasta seeneks.
Nordleda

Ajalugu

Nordleda kuulus Land Hadelnisse, esmalt Saksimaa noorema hertsogkonna eksklaavina ja pärast selle de facto dünastilist jagunemist 1296. aastal de jure 1260. aastal loodud Saksi-Lauenburgi hertsogkonna eksklaavina. 1728. aastal keiser Karl VI läänistas Georg II Augustile ja tema Hannoveri dünastiale personaalunioonis tagastatud Saksi-Lauenburgi lääni. Hannoveri territooriumite ümberkorraldamisega 1731. aastal andsid Hannoveri Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad Land Hadelni haldamise üle. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Nordledast, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Peach Pit

Ajalugu

Bänd sai alguse keskooli sõprade Neil Smithi ja Christopheri Vanderkooy muusikaprojektist. Hiljem ühinesid nendega ka trummar Mikey Pascuzzi ja bassist Peter Wilton. 2016. aasta juunis tulid nad välja oma esimese lühi albumiga "Sweet F.A." Aasta hiljem tuli välja nende täis pikk album "Being so normal"
Kui tõusis bändi populaarsus ning tekkis võimalus bändi liikmetel Neil Smithi ja Peter Wilton lahkuda oma selleaegsetelt töölt Amazoni kulleritena ning hakkasid tegelema bändiga täie kohaliselt.

Singlid

Did I Make You Cry on Christmas Day? (Well, You Deserved It!)
Ludwig August Immanuel Körber

Ludwig August Immanuel Körber (15. november 1808 Võnnu alevik – 16. november 1892 Tartu) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1821–1826 Tartus gümnaasiumis, 1827–1830 õppis Tartu Ülikoolis filoloogiat ja usuteadust. Oli koduõpetajaks Liivimaal, reisis vennaga Carl Eduard Körberiga jalgsi Saksamaale ja Itaaliasse. Ordineeriti õpetajaks 14. juunil 1836.
Oli 1836–1846 Võnnu Jakobi koguduse adjunktõpetaja, 1846–1853 oli Rannu Püha Martini koguduse (introdutseeriti 3. märtsil 1846) õpetaja. 1853–1880 oli Rõngu Mihkli koguduse (introdutseeriti 29. märtsil 1853) õpetaja. Oli alates 1850 Võru praostkonna koolirevident. Emerituuri jäi 4. mail 1880. Emerituuris olles elas Tartus.

Isiklikku

Tema vanavanaisa Johann Friedrich Körber oli Tarvastu, Otepää ja Helme Maarja koguduse õpetaja, vanaisa Paul Johann Körber oli Tori ja Võnnu Jakobi koguduse õpetaja, teine vanaisa Christoph Friedrich Mickwitz noorem oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Isa Eduard Philipp Körber oli Võnnu Jakobi koguduse õpetaja. Vend Carl Eduard Anton Körber oli Vändra Martini koguduse õpetaja, teine vend Martin Georg Emil Körber oli Anseküla Maarja koguduse õpetaja. Äi Bernhard Gottlieb Hehn oli Otepää Maarja koguduse õpetaja.
Košķele mõis

Košķele mõis (saksa keeles Osthof, varem Ostrominsky, läti keeles Košķeles muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Väike-Salatsi kihelkonnas. Praegu asub Lätis Burtnieki piirkonnas Vecate vallas Košķeles.

Ajalugu

Aastal 1585 andis Poola kuningas Stefan Batory selle mõisa Ostrominsky-nimelisele isikule. Aastal 1632 kinkis Rootsi kuningas Gustav II Adolf mõisa Carl Gustaf Koskullile, kes kaotas selle aga mõisade reduktsiooni käigus. Jelizaveta Petrovna andis selle Karl von Sieversile kasutada, tolle lapsed ostsid mõisa aga aastal 1805 oma sugulase Jacob Johann von Sieversi tarbeks.
Aastal 1865 ostis mõisa paruness von Fölkersahm. Toona muudeti ka mõisa saksakeelne nimi Osthofiks. Aastal 1872 ostis mõisa Carl von Mensenkampff. Aastal 1878 ta suri ja tema lesk ning lapsed pärisid  mõisa. Aasta hiljem ostis neilt mõisa Ernst von Mensenkampff.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 8 ja 1/2 adramaad, sellele allus 365 mees- ning 442 naishinge. Aastal 1757 oli adramaid 8 ja 1/8. Aastal 1734 oli mõisal adramaid 6 ja 3/4, aastal 1688 aga kaheksateist. Aastal 1641 oli mõisa suurus 3 ja 3/4 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid kaheksa, aastal 1881 aga 2 ja 12/80, lisaks veel 9 ja 5/80 adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus.

Karjamõisad

Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis:  Johannenhof või Rudek.
Lauamõis

Lauamõis (ka elatismõis) (saksa keeles Tafelgut) oli mõis, mille sissetulekud läksid teatud isikute (valitseja, komandant, piiskop) või institutsioonide (klooster, toomkapiitel, rüütelkond) ülalpidamiseks. Eesti alal tekkisid lauamõisad varakult. Näiteks kuulus keskajal Tartu piiskopile Sangaste mõis. Lauamõisaid oli nii Saare-Lääne piiskopil (Keskvere mõis Läänemaal) kui Tallinna piiskopil (Porkuni mõis Virumaal). Oma lauamõisad olid Kärkna kloostril. 1651. aastal doneeriti Eestimaa rüütelkonnale Nabala, Kuimetsa ja Kaiu mõisad, mille tuludest peeti kuni võõrandamiseni ülal Maanõunike Kolleegiumi. Pärast Liivi- ja Eestimaa liitmist Venemaaga anti mitmed valdused lauamõisatena kasutada ametiisikutele. Taebla oli Tallinna ülemkomandandi, Jaama Narva komandandi (kuni 1863) ja Sindi Pärnu komandandi (kuni 1835) lauamõis.
10 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 10 sõidab Väike-Õismäe ja Vana-Pääsküla vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel.
Kenya Airwaysi lend 507

Õnnetus

Lend 507 oli üks kolmest lennust, mis pidi 5. mail umbes kesköö paiku Douala lennujaamast väljuma. Samal ajal, kui teised lennufirmad nagu Cameroon Airways ja Royal Air Maroc ootasid ilma parenemist, otsustas Kenya Airwaysi meeskond siiski õhku tõusta (nad olid juba tunni hilinenud). Varsti pärast õhkutõusu kaotati lennukiga kontakt. Lennuk kukkus 5,42 km kaugusel Douala lennujaamast alla.
Nils Gyldenstolpe

Nils Gyldenstolpe (5. november 1642, Åbo – 4. mai 1709) oli Rootsi diplomaat.
Tema raamatukogust moodustus suur osa Academia Gustavo-Carolina raamatukogust.
Mihhail Gelfand

Mihhail Gelfand (vene keeles Михаил Сергеевич Гельфанд Mihhail Sergejevitš Gelfand‎‎; sündinud 25. oktoobril  1963) on juudi päritolu Venemaa bioinformaatik.
Ta töötab Moskva Riiklikus Ülikoolis professorina. Tema teadushuvid on seotud võrdleva genoomika, metagenoomika, geenide ja valkude metabolismi, alternatiivse splaissimise ning DNA järjestuse statistiliste iseärasuste uurimisega.
Ta on osa võtnud kodanikuliikumisest. 2012. aasta oktoobris valiti ta Venemaa opositsiooni Koordinatsiooninõukogusse.

Haridustee ja töökäik

Ta on lõpetanud Moskva Riikliku Ülikooli mehaanika-matemaatika teaduskonna. Ta kaitses 1993. aastal Venemaa Teaduste Akadeemia Teoreetilise ja Eksperimnentaalse Biofüüsika Instituudis füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi biofüüsika alal väitekirjaga "Предсказание сайтов сплайсинга и белок-кодирующих областей в ДНК высших эукариот" (juhendaja Semjon Gindikin). Doktoritöö tegi ta molekulaarbioloogias ja kaitses 1998. aastal Geneetika ja selektsiooni teaduslikus uurimisinstituudis väitekirja  "Компьютерный анализ и предсказание функциональных особенностей последовательностей ДНК".
2007. aastal anti talle professori teaduslik kutse bioinformaatika alal.
Ta töötab Moskva Riiklikus Ülikoolis 2002. aastal loodud bioinseneriteaduse ja bioinformaatika teaduskonnas professorina. Ühtlasi on ta Venemaa Teaduste Akadeemia Harkevitši-nimelise informatsiooniinstituudi üks neljast asedirektorist teaduse alal.

Isiklikku

Tema isa Sergei Gelfand  on matemaatik, kes tegutseb USA-s kirjastajana, bioloogist onu Vladimir Gelfand on Northwesterni Ülikooli professor. Mihhail Gelfandi vanaisa Izrail Gelfand oli Rutgersi ülikooli professor.
Freya

Freya (vanapõhja keeles Freyja; ka Vanadis) oli muinaspõhja mütoloogias viljakusjumalanna, Frey (Freyri) õde ja Njördri tütar.
Kuna Freya oli ka armastuse, sõja, ilu ja nõiakunsti jumalanna, oli ta rahvausundis üks populaarseimaid jumalannasid.
Kissin' Cousins

Tegevustik

Josh Morgan on sõjaväelane, kes saadetakse mägedesse missioonile. Mägedes tekib aga vastasseis sõjaväe ja kohalike elanike vahel.
Eeva Joenpelto

Isiklikku

Ta oli aastatel 1945–1975 abielus kirjastaja Jarl Hellemanniga, neil oli kaks last.
Märt Meesak

Märt Meesak (sündinud 1. aprillil 1981) on Eesti poliitik.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli Pärnu Kolledži turismi- ja hotelliettevõtluse erialal 2010. Meesak on alates 2005. aastast Konguta vallavolikogu liige ning alates 2009. aastast vallavolikogu eelarve ja arengukomisjoni esimees. Alates 2013. aasta sügisest Konguta vallavolikogu esimees.
Meesak oli Libertas Eesti Erakonna liige 2002–2009 ning 2008–2014 kuulus ta Erakonda Isamaa ja Res Publica Liit. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel üksikkandidaadina ja sai 294 häält. Alates 2014. aasta 20. septembrist kuulus Eesti Vabaerakonda, oli selle juhatuse liige. Ta kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonna nr 9 (Jõgeva- ja Tartumaa) esinumbrina ja sai 1094 häält, kuid valituks ei osutunud.
21. mail 2019 lahkus Meesak Vabaerakonnast.
Tiit Madisson

Erakondlik tegevus

1990. aastal Rootsist tagasi Eestisse pöördudes osales Tiit Madisson aktiivselt Eesti Kongressi, Eesti Komitee ja Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (ERSP) tegevuses. 12. märtsil 1994 peeti Estonia kontserdisaalis Madissoni juhtimisel Rahvuslaste Keskliidu asutamiskongress, loosungiks "Kord riigis majja!".
Aastatel 2001–2002 oli Tiit Madisson Eesti Keskerakonna liige, kuid astus sealt välja, kui KE astus valitsusse Eesti Reformierakonnaga. 2006. aastal astus Madisson Eesti Rahvusliku Liikumisse ja Eesti Iseseisvusparteisse. 10. augustil 2009 teatas Tiit Madisson koos Roman Ubakivi ja Robert Villiga ERSP Taasasutava Kogu loomisest.

Isiklikku

Ta on teist korda abielus ja tal on 3 last. 1983. aastast on ta katoliiklane.