google/wiki40b huggingface dataset:
Toivo Orav

Toivo Orav (18. veebruar 1932 Pärnu – 23. juuli 1989 Tallinn) oli eesti geneetik.

Elulugu

Toivo Orav oli teenistuja poeg ja Ivi Orava abikaasa.
Lõpetas 1950 Pärnu 1. Keskkooli, 1955 Tartu Ülikooli bioloogiaosakonna, bioloogiakandidaat (1963, Eesti TA), väitekiri "Gammakiirguse toime odrale", bioloogiadoktor (1973, Novosibirsk), väitekiri "Радиациoнный мутагенез у ячменя и возможности его модифицирования". Oli 1957–1989 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi nooremteadur, teadussekretär, vanem- ja peateadur, 1965–1985 geneetika sektori juhataja.

Teadustöö

Uurinud kiirguste ja tugevatoimeliste keemiliste ainete mõju odra pärilikkusele, avastanud võimaluse tuua kasvustimulaatorite abil esile taimede peitelisi pärilikke muutusi. Koostöös Jõgeva Sordiaretusjaamaga osales odrasordi 'Teele' aretuses. Olnud Eesti Geneetikute ja Selektsionääride Seltsi esimees (1973–1985). Üle 120 teadustrükise, sh 3 monograafiat; 1 autoritunnistus, aimeartikleid.
Rõhu mõis

Rõhu mõis (saksa keeles Rehho) oli Preedi mõisa kõrvalmõis Koeru kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Järva valda.
Ühistöö teenetemärk

Ühistöö teenetemärk oli Vabadussõja järel abiorganisatsiooni Ühistöö poolt välja antud kolmejärguline teenetemärk.

Kujundus

Teenetemärgil olev punane rist pidi sümboliseerima halastust ja ligimestele abi andmist.
Märki kanti värvilisel rosetil, mis I järgul oli sinine, II ja III valge. Kavalerilt päranduseks saadud märki kanti rosetita.

Laureaadid

Kokku anti teenetemärk 412 inimesele.
I järgu märk anti ainult 16 inimesele, mis teeb sellest ühe kõige haruldasema Eesti teenetemärgi.
Arv (keeleteadus)

Arv ehk nuumerus on morfoloogiline kategooria, mille liikmete ülesanne on eristada üht asja (ainsus) kahest (kaksus) või enamast asjast (mitmus).

Loendatavad ja loendamatud nimisõnad

Arvuvastandus on ainult loendatavatel nimisõnadel: tool, poiss, raamat.
Loendamatutel nimisõnadel arvuvastandus puudub: noorus, ilu, kurjus, leetrid.
Winandus de Stantforde

Winandus de Stantforde oli Taani kuninga vasall Eestimaal 14. sajandil.
25. augustil 1304 läänistas Erik Menved talle Tallinna lähedal asuva veski, mille ta oli ostnud Iohannes de Hyldensemilt, kelle isale see veski oli varem läänistatud.
Rotenburgi kreis

Ajalugu

Keskajal oli piirkond Bremeni ja Verdeni piiskopkondade osa. Pärast reformatsiooni muudeti piiskopkonnad ilmalikeks vürstkondadeks, kõnekeeles Bremen-Verden, ja lõpuks Hannoveri kuningriigi osaks.
Praegune kreis loodi 1977. aastal, kui ühendati endised Rotenburgi ja Bremervörde kreisid.

Geograafia

Wümme jõgi voolab läbi kreisi idast läände. Soist ala jõe mõlemal kaldal kutsutakse Wümmeniederung (Wümme nõgu).
Kaasamine

Kaasamise hea tava

Kaasamise hea tava on põhimõtete kogum, millest lähtuvalt teevad koostööd kodanikuühendused, huvigrupid, avalikkus ja avalik sektor. Kaasamise hea tava on mõeldud soovituslikuna nii avalikule sektorile kui ka kodanikuühendustele. Ka kodanikuühendustel on vajadus oma liikmeid kaasata. Kokkuleppeid täidetakse alati kahepoolselt ja see tava on seeläbi lähtekohaks mõlemale osapoolele.
2011. aastast sisaldub kohustus lähtuda õigusloomes kaasamise heast tavast ka Vabariigi Valitsuse reglemendis, Täpsem metoodika tava järgimiseks on valitsusel kavas kinnitada hiljemalt 1. jaanuariks 2012.
Sandefjord

Sandefjord on sadamalinn Norras Vestfoldi maakonnas.
Linn paikneb Sandefjordi kaldal. Linn on Sandefjordi valla keskus. Linna ajalugu algab viikingite ajast.
Linn ja selle ümbrus on tähtis Norra puhkepiirkond alates 1837. aasta väävlivete kasutuselevõtust kümblemiseks. 19. sajandi lõpust kuni 1950. aastateni oli linna tähtsamaid ettevõtlusharusid vaalapüügitööstus, millele on pühendatud Euroopa ainus vaalapüügimuuseum. Kuulsust on linnaelanikele toonud ka hülgepüük ning laevaehitus.
1993. aastal kingiti omavalitsusele Gokstadi viikingilaeva koopia "Gaia".
1994. aasta 28.–29. septembril oli kohalikus Torpi lennujaamas pantvangikriis.
Sandefjordis asub Knut Steeni skulptuuripark.

Transport

Sandefjordil on praamiühendus Rootsi lääneranniku Strömstad linnaga.
Vadim Devjatovski

Vadim Devjatovski (valgevene Вадзім Анатолевіч Дзевятоўскі) (sündinud 20. märtsil 1977 Navapołackis) on Valgevene vasaraheitja. Isiklik rekord 84,90 m (heidetud 2005. aastal Minskis).
2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis sai ta teise tulemuse (81,61), kuid andis positiivse dopinguproovi ja jäi hõbemedalist ilma. Sportlane kaebas diskvalifitseerimise ja võistluskeelu otsuse Rahvusvahelisse Spordi Arbitraažikohtusse ning 5. augustil 2010 sai oma olümpiamedali tagasi.
Alates 2008. aastast noore Eesti vasaraheitja narvalanna Ellina Anissimova treener.

Isiklikku

Kasv 194 cm, kaal 120 kg.
Tajo Kadajas

Tajo Kadajas (sündinud 12. mail 1953 Tallinnas) on eesti laulja ja helilooja. 
Tajo Kadajas on laulnud tuntuks Rein Rannapi laulu „Ühes väikses Eesti linnas“ ansambliga Noor Eesti. Tajo Kadajase tuntumad laulud koos ansambliga Meie on „Puust tüdruk“ ja „Helgiheitja“, koos ansambliga Metallist aga „Äikesehingus“ ja „Unenägu“. Tuntumad soololaulud on „Ära tule“, „Taevaste tuul“, „Sõnu vaikusest“ ja „Viimane laul“.
Tajo Kadajas on Eesti Autorite Ühingu (1998), Eesti Esitajate Liidu (2001) ja Eesti Fonogrammitootjate Ühingu (2005) liige.
Nonna Mordjukova

Nonna Mordjukova (vene keeles Нонна (Ноябрина) Викторовна Мордюкова) (25. november 1925 Kostjantõnivka, Donetski oblast – 6. juuli 2008 Moskva) oli NSV Liidu ja Venemaa filminäitleja.
GNU Vähem Üldine Avalik Litsents

GNU LGPL (Lesser General Public License) ehk GNU Vähem Üldine Avalik Litsents on kompromiss GNU GPL-i ja teiste vähem GNU põhimõtteid jagavate litsentside vahel (näiteks BSD litsents).
LGPL seab copyleft piirangud küll programmile endale, kuid mitte teistele programmidele, mis antud programmile viitavad. LGPL on eelkõike mõeldud teekide litsentsiks, kuid seda kasutavad ka sellised programmid nagu OpenOffice.org ja Mozilla Firefox.
Elme vald

Elme vald (saksa keeles Magnushof) oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Loona vallaga.
20-eurone rahatäht

Kujundus

20-eurone on väiksuselt kolmas mõõtmetega 133×72 mm ja sinise värvilahendusega. Kõikidel rahatähtedel kujutatakse sildu, aknaid või väravaid erinevates Euroopa arhitektuuristiilides. 20-eurosel on gooti stiil, mis oli iseloomulik 13.–14. sajandile. Kuigi Robert Kalina kujutas originaalkavandites konkreetseid arhitektuurimälestisi, pidi ta poliitilistel põhjustel asendama need stilisatsioonidega.
Nagu kõikidel euro rahatähtedel, on ka 20-eurosel rahatähel kujutatud vääring, Euroopa Liidu lipp, Euroopa Keskpanga presidendi allkiri, Euroopa Keskpanga initsiaalid Euroopa Liidu keeltes, Euroopa Liidu riikide ülemereterritooriumide kujutised, tähed Euroopa Liidu lipul ja hulk turvaelemente.
2. seeria rahatäht võeti kasutusele 25. novembril 2015.
Severus

Severus (ladina keeles Flavius Valerius Severus Augustus; sünniaeg teadmata- 16. september 307), tuntud ka kui Severus II, oli Vana-Rooma ohvitser ja hiljem keiser augustist 306 aprillini 307, mil ta astus tagasi. Tapeti Rooma lähedal Maxentiuse käsul.

Valitsemisaastad

Ta oli Vana-Rooma armee ohvitser, kelle Galerius määras ta Constantius I Chloruse abikeisriks (caesar) ning pärast viimase surma kaasvalitsejaks (augustus). Pärast usurpaator Maxentiuse võimuhaaramist Roomas 28. oktoobril 306 saatis Galerius Severuse Mediolanumist (tänapäeva Milano) Rooma seda maha suruma. Tema väed alustasid Rooma piiramist, kuid Maxentius suutis tema väed enda poole võita, mille tagajärjel põgenes Ravennasse. Maximianus suutis ta sealt Rooma lähedale kohtumisele meelitada. Vangistati Tres Tabernaes ning tapeti hiljem.
Tuule kõrts

Tuule kõrts (läti Vējkrogs) on Lätis vana Tartu–Riia maantee ääres asunud kõrts, kus Kristjan Jaak Peterson väidetavalt kirjutas oma luuletuse "Laul".
Tänaseni säilinud kõrtsihoone asub umbes 15 km Valmierast Riia pool Rubene ja Stalbe vahel Raiskumsi vallas. Sinna suunavad läti- ja eestikeelsed teeviidad ning hoonel on mälestustahvel.
Paul-Eerik Rummo on seadnud kahtluse alla "Laulu" seotuse konkreetse kõrtsiga ning väitnud, et see tähendab hoopis, et laul on tehtud "tuule käes", st lageda taeva all viibides. Rummo analüüsib "Laulu" poeetilist konteksti ning pakub, et just olematu kohanime kasutamise tõttu luuletuse esimene stroof nii jäävalt mõjubki: "Mäletan, kuidas see trikk mind rabas: olin automaatselt võtnud kõrtsi nime vastu ühes reas Tartu ja Riia vaieldamatult dokumentaalsete nimedega, korrakski kahtlemata topograafilises autentsuses." Rummo argumenteerib, et kuna Kristian Jaak Peterson oli "maiste hüvede suhtes põhimõttekalt vähenõudlik kui Diogenese jünger, tuule peal elav kõrgema tõe otsija", siis on "Tuule kõrtsist" rääkimine igal juhul poeetiline ning isegi kui sellise nimega kõrts Petersoni ajal eksisteeris, siis ei pea see tähendama, et see luuletus dokumentaalses mõttes selle ruumides kirjutatud on.
Akvaarium (restoran)

Akvaarium oli restoran ja kabaree Weizenbergi tänaval (endine Salongi),  Kadriorus Tallinnas, mis tegutses aastatel 1920–1922. See asus Tallinna Mereväe Ohvitseride Kasiino hoones, mille kohal praegu asub presidendiloss. Algusaastal (1920–1921) kandis restoran nime "Jardin d'hiver ". Aastal 1922 tekkisid makseraskused ning restoran suleti. Hoones tegutses hiljem veel noorsooühing "Noorsepad" ning 1937. aastal maja lammutati.
Restorani konferansjee oli Paul Pinna.
Kautjala vald

Kautjala vald (saksa keeles Kautel) oli vald Harjumaal Jüri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Rae vallaga.
Järve Keskus

Järve Keskus on kaubanduskeskus Tallinnas Järvel aadressil Pärnu maantee 238.
Anneli Ahven

Anneli Ahven (sündinud 27. jaanuaril 1972) on eesti filmiprodutsent.
Ta on õppinud Eesti Humanitaarinstituudis germanistikat (BA) ning Hamburgi Ülikoolis filmitootmist (MA).
Töötab alates 1995. aastast tootmisfirmas Exitfilm. Alates 2006. aastast on ta Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakooli filmitootmise mooduli juhataja ja dotsent.
Eesti Filmitootjate Liidu juhatuse liige.
Euroopa Filmiakadeemia liige.
Producer On The MOVE 2010 – Cannes filmifestivali initsiatiiv.
10 mängufilmi, 8 dokumentaalfilmi, 5 lühifilmi produtsent.
Elatis

Eesti

Elatisele on õigus alaealisel lapsel, aga ka täisealisel lapsel, kui ta jätkab õppimist (kuni 21-aastaseks saamiseni) või kui ta vajab abi (näiteks puude tõttu) ja ei võimeline ennast ise ülal pidama. Kui vanem ei maksa elatist vabatahtlikult, siis on õigus elatis välja nõuda kohtu kaudu .
Vastavalt perekonnaseadusele ei või igakuine elatis ühele lapsele olla väiksem kui pool Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäärast.
Uiguurid

Uiguurid (endanimetus ئۇيغۇر) on suurim turgi rahvas Hiinas Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas.
Uiguurid kõnelevad uiguuri keelt.

Arv

1990. aasta rahvaloenduse andmetel elas Hiinas 7 214 431 uiguuri, neist 99,73% Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas. 2000. aasta rahvaloenduse põhjal oli Hiinas 8 399 400 uiguuri. 2003. aasta Hiina andmetel elas Xinjiangis 8 823 500 uiguuri. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel on uiguure 10 001 302.
1953. aasta andmeil elas Xinjiangis 4,54 miljonit rahvusvähemuse esindajat, neist enamik uiguurid.
Umbes 300 000 uiguuri elab Kasahstanis. Vähemustena on neid ka Mongoolias, Türgis, Afganistanis ning mujal Kesk-Aasias. Kogukonnad on ka Saksamaal, Pakistanis, Indoneesias, Austraalias, Taiwanil ja Saudi Araabias.
Sotsialism

Munitsipaalne sotsialism

19. sajandi viimasel veerandil hakkas Euroopas tekkima sotsialismi mitte teoorial, vaid praktikal põhinev süsteem, mis avaldus esmalt Joseph Chamberlaini reformides.  Euroopa paljudes osades võimust võtnuna tegeles munitsipaalne sotsialism algul tänavate sillutamisega, hariduse, tervishoiu, parkide, raamatukogude, kunstigaleriide, muuseumide, trammide, haiglate, telegraafi, vee- ja gaasivarustusega. See praktilise sotsialismi vorm kasutab kohalikke omavalitsusi, et viia ellu avaliku omandivormiga seotud sotsiaalseid eesmärke, pidades silmas kõigi (linna)kodanike kasu.

Tsitaate

Mürmekoloog Edward Osborne Wilson on kirjutanud: "Karl Marxil oli õigus – sotsialism töötab; viga on selles, et ta valis vale liigi."
Essees "Why Socialism?" kirjutas füüsik Albert Einstein, et sotsialismi eesmärk on ületada inimkonna arengu kiskjafaas ja sealt edasi liikuda.
Soonteta taimed

Ajalugu ja süstemaatiline üksus

Soonteta ehk alamaid taimi on varem käsitletud ka süstemaatikaüksusena, hõlmates vetikaid (eeskätt rohevetikaid) ja sammaltaimi. Nimetust "alamad taimed" on mõnikord kasutatud ka sõnajalgtaimede puhul, pidades siis kõrgemateks seemnetaimi.
Karl Lamprecht

Karl Gotthard Lamprecht (25. veebruar 1856 Jessen – 10. mai 1915 Leipzig) oli Saksa majandus- ja kultuuriajaloolane.

Elu ja looming

Lamprecht sündis Jessenis Saksimaal, õppis ajalugu Göttingeni, Leipzigi ja Müncheni ülikoolis; kaitses 1878. a-l Leipzigis väitekirja 11. saj Prantsuse majandusajaloost (Beiträge zur Geschichte des französischen Wirtschaftslebens im 11. Jahrhundert). Pühenduski esialgu keskaja majandusajaloo uurimisele, peateos "Saksa majanduselu keskajal" (Deutsches Wirtschaftsleben im Mittelalter, 1885–1886, 3 kd). 1891. a-l valiti Leipzigi ülikooli keskaja ja uusaja professoriks. Lamprechti elutööks kujunes 14 köites ilmunud "Saksa ajalugu" (Deutsche Geschichte, 1891–1909), mis püüdis pakkuda kõikehõlmava panoraami Saksa ajaloost aegade algusest autori kaasajani. Raamat vallandas nii Saksamaal kui kauemalgi elava metodoloogilise vaidluse (nn Methodenstreit).
Lamprecht töötas välja algupärase lähenemise ajaloole, mis toonitas vajadust uurida individuaalsete aspektide asemel kollektiivseid, hõlmata ühtaegu nii materiaalseid kui ka vaimseid tegureid ja uurida võrdlevalt kõiki maailma kultuure. Asutas oma uurimisprogrammi elluviimiseks 1909. a-l Leipzigi ülikooli juurde Kultuuri- ja üleüldise ajaloo instituudi (Institut für Kultur- und Universalgeschichte). Käsitades ajalugu ühiskondlik-psühholoogilise teadusena, pakkus ta välja esialgu Saksa ajaloo, ent hiljem kogu inimkonna ajaloo liigenduse viieks kultuuriajastuks, mis kujundavad inimeste sideme ümbritsevaga: 1) Sümbolism (kuni 350 pKr), 2) Tüpism (350–1050), 3) Konventsionalism (1050–1450), 4) Individualism (1450–1700) ja 5) Subjektivism (alates 1700). Resümeeris oma vaated ajaloole 1904. a-l Ameerikas peetud loengutes  "Tänapäeva ajalooteadus: viis loengut" (Moderne Geschichtswissenschaft: Fünf Vorträge,1905).

Teosed

Deutsches Wirtschaftsleben im Mittelalter. 3 in 4 Bänden.  Leipzig 1885/1886.
Alte und neue Richtungen in der Geschichtswissenschaft. Leipzig 1896
Die kulturhistorische Methode. Berlin 1900
Moderne Geschichtswissenschaft: Fünf Vorträge. Freiburg im Breisgau 1905
Deutsche Geschichte der jüngsten Vergangenheit und Gegenwart. 2 Bände. Berlin 1912/1913.
Deutscher Aufstieg 1750–1914. Gotha 1914
Mart Järvik (poliitik)

Poliitiline tegevus

EKREga liitus ta 7. aprillil 2015.
Ta on pärast 2019. aasta parlamendivalimisi erakonna kandidaat Eesti maaeluministri kohale.

Isiklikku

Mart Järvik on abielus ja tal on kaks täiskasvanud last.
Riia komtuur

Riia komtuur (saksa keeles Komtur von Riga) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Riia komtuurkonda.
Esimene komtuur on teada 1253. aastast. Komtuuride ametiajad on väga suurte vahedega, sest ordu, Riia peapiiskopi ja Riia linna vahel toimunud vaenuste tõttu oli ordu mitu korda sunnitud Riiast lahkuma. Viimane Riia komtuur lahkus ametist 1484. aastal, 1491. aasta järel liideti komtuurkond otseselt ordumeistri valdustega ja edaspidi täitsid komtuuri kohta linnusekomtuurid (Hauskomturid).
Riia komtuuri ametikoht oli strateegiliselt oluline, kuid ometi ei kuulunud ta tavaliselt ordut juhtinud siseringi.
Georg Friedrich Reichenbach

Georg Friedrich von Reichenbach (24. august 1771 Durlach – 21. mai 1826 München) oli Baieri leiutaja ja insener.
Koos ettevõtja Josef von Utzschneideri ja peenmehaanik Joseph Liebherriga asutasid nad 1804 optika ja mehaanikatöökoja, mis valmistas aastakümneid väga häid astronoomilisi ja geodeetilisi instrumente.
Reichenbach sündis lukksepa peres, õppis ametit Mannheimis ja täiendas end Inglismaal. Pärast naasmist konstrueeris ta masinaid relvatehases. 1802 ehitas ta Münchenis ringijaotusmasina ja alates 1809. aastast arendas koos Joseph von Fraunhoferiga optilisi täppisinstrumente. Koos Joseph Liebherri (1767–1840) ja Josef von Utzschneideriga (1763–1840) asutasid nad Münchenis optika ja mehaanika instituudi, mis valmistas oma aja parimaid astronoomilisi teleskoobiläätsi, mõõteriistu ja teodoliite.
1814 lõi Reichenbach instituudist lahku, et asutada oma täppisinstrumentide töökoda koos Traugott Erteliga (1778–1858). Pärast Reichenbachi surma 1826. aastal jätkas Ertel instrumentide valmistamist koos oma pojaga.
1817 telliti Tartu Tähetornile Reichenbachi ja Erteli töökojast meridiaanring, mis jõudis kohale 1821, vaatlusi alustati 1822. See oli Reichenbachi esimesi suuri meridiaanringe: teleskoobi objektiivi läbimõõt on 10 cm ning fookuskaugus poolteist meetrit, vertikaalringi läbimõõt on 95 cm ja see on varustatud nelja nooniusega. Tartu tähetornil on ka üks Reichebachi universaalriist.
Karl Kark

Karl Kark (3. jaanuar 1883 (vkj 22. detsember 1882) Hellenurme vald, Tartumaa – 1. detsember 1924 Tallinn) oli eesti insener, Friedrich Akeli valitsuse teedeminister.

Elukäik

1901. aastal lõpetas Kark Tartu Reaalkooli ja astus seejärel Peterburi Teedeinseneride Instituuti, mille lõpetas I järgu teedeinsenerina 1911. aastal. Peterburis õppides oli Kark üliõpilasseltsi Põhjala üks asutajatest. Põhjala kasvas välja Peterburi Eesti Üliõpilaste Seltsist, kus olid sisse võtnud juhirollid Viktor Kingissepp ja Jaan Anvelt. Enne kodumaale naasmist 1920. aasta novembris töötas Karl Kark Venemaal teedeinsenerina ja mitmes ametis veeteede alal.
Väljaõppinud insenerina sai ta tööd Eesti teedeministeeriumis, alustades nõunikuna, kellel oli õigus ministri eest alla kirjutada. Mõne kuu möödudes nimetati Karl Kark 6. aprillil 1921 teedeministri abiks ja 23. märtsil 1924 sai temast Friedrich Akeli valitsuse teedeminister. Karki ministriks oleku ajal pandi alus raadioside korraldamisele Eestis ning ühendati kõik kitsarööpmelised raudteed Pärnu–Tallinna kitsarööpmelise raudtee valitsuse alla. 1923. aasta suvel anti ekspluatatsiooni Ellamaa turbakütusel töötav elektrijaam. Samal aastal tehti ajalooline perspektiivitundega otsus – elektrifitseerida 11,2 kilomeetri pikkune Tallinna–Pääsküla raudteelõik. 1. septembril 1924 toimus peaproov, kus osales ka toonane teedeminister. Regulaarne liiklus sai alguse 20. septembril 1924. Ellamaa elektrijaamaga sõlmiti pikaajaline leping ning rajati 35-kilovoldine elektriliin Tallinna.
Kark tapeti kommunistide poolt 1. detsembri riigipöördekatse ajal. 1924. aasta 1. detsembri varahommikul, saanud telefoni teel teate raudteejaamas toimuvatest korratustest, sõitis Kark kohale olukorraga tutvuma. Ta sattus sinna siis, kui jaam oli just mässajate poolt hõivatud. Teedeminister langes jaama ees kuulist tabatuna.
Väike-Puka mõis

Väike-Puka mõis (ka Koosa mõis, saksa keeles Klein-Bockenhof) oli eramõis Sangaste kihelkonnas Tartumaal.
Mõis rajati 18. sajandi 3. veerandil Vana-Puka mõisast eraldatud alast.
Vahur Oja

Vahur Oja (sündinud 6. augustil 1967 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Lõpetas 1992 TTÜ keemiateaduskonna tehnoloogiainsenerina, oli 1993–1994 Browni Ülikooli magistrant ja 1994–1997 doktorant, magister inseneritehnika alal (1994, Browni Ülikool, USA), Ph.D. samal alal (1997, samas), väitekiri "Vapor pressures and heats of vaporization of primary coal tars". Oli 1997–1998 Jaapanis Tohoku Ülikooli teadur, 1998–1999 USA-s Philip Morris Inc. teadur, 2000 TTÜ keemiatehnika instituudi dotsent, 2000– professor, keemiatehnika õppetooli juhataja, aastast 2003 ka instituudi direktor. Peamised loengukursused: keemiatehnika, protsesside termodünaamika.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: fossiilkütuste ja biomassi termokeemilise muundamise fundamentaalprotsessid; orgaaniliste ainete, õlide (biomassi, põlevkivi) ja kivisöetõrvade termodünaamilis-füüsikalised omadused. 15 teadustrükist.
Folkloristika aastapreemia

Folkloristika aastapreemia on Akadeemilise Rahvaluule Seltsi ja Eesti Kultuurkapitali Rahvakultuuri sihtkapitali välja antav preemia folkloristile.
Preemiat antakse aastast 2011.
Loone (perekonnanimi)

Loone on eesti perekonnanimi.
Loone on eestistatud nimi. Nime on antud isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Paukmoorson, Treimut ja Treumuth.
Nikolai Loone palvel kanti Loone perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 136 all.
Kuressaare metodisti kirik

Kuressaare metodisti kirik on metodisti kirik Saare maakonnas Kuressaares aadressil Karja tänav 1. Kirikut kasutab Kuressaare metodisti kogudus.
Nikolai Samohvalov

Nikolai Samohvalov (18. veebruar 1947 – 22. august 1999) oli eesti laulja.
Tema esitatud lauludest on kõige suurem hitt "Mary-Helain".
Nils Grossberg

Töö

Nils Grossbergs töötas 2012. aasta juulist Viasatis, algul müügiesindajana ja 2013. aasta septembrist müügimeeskonna juhina.  
2017. aasta mais kaasasutas Nils Grossberg Dagcoin OÜ ning oli aastatel 2017–2018 selle tegevjuht. Dagcoin OÜ on Dagcoini krüptovaluuta ja selle ökosüsteemi arenduse taga. Ökosüsteem on laialdane, kuhu muuhulgas kuuluvad ka DagWallet, SwipeX ja Dagpay. 2018. aasta augusti seisuga oli Dagcoini krüptovaluutal rohkem kui 100 000 kasutajat. 2019. aasta seisuga on ta ettevõtte Dag Corporation Limited tegevjuht.
Halliki Harro-Loit

Halliki Harro-Loit (sündinud 16. novembril 1962) on eesti meediauuringute spetsialist, Tartu Ülikooli ajakirjanduse professor.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal 1987. aastal.
Ta töötab Tartu Ülikooli sotsiaalvaldkonna ühiskonnateaduste instituudi juhatajana.
Jorge Basadre

Jorge Basadre (12. veebruar 1903 Tacna – 29. juuni 1980 Lima) oli Peruu ajaloolane. 
Ta uuris iseseisva Peruu ajalugu. Basadre oli kahel korral Peruu haridusminister ning Peruu Rahvusraamatukogu direktor.
Tema järgi on nimetatud Jorge Basadre provints Tacna piirkonnas.
Hemorroidid

Hemorroidid ehk päraku veenikomud (ladina keeles haemorrhoides) on pärakukanali veenilaiendid. Eristatakse seesmisi ja välimisi hemorroide (päraku ava ümbruses).
RHK-10 alusel klassifitseeritakse hemorroidid alampeatüki (I80-I89) "Veenide, lümfisoonte ja -sõlmede mujal klassifitseerimata haigused" jaotises I84.
Haiguse tunnuseks on valu päraku piirkonnas ja heleda verega veritsus.
Kirurg Margot Peetsalu ja dr Marika Tammaru koostatud infolehe andmetel esinevad hemorroidid enam kui pooltel üle 30-aastastel inimestel.
Iraani vapp

Iraani vapp on Iraani riigivapp, mis on kasutusel alates 1980. aastast.
Vapp koosneb 4 poolkuust ja mõõgast, mille kohal on araabia kirja märk tašdid.
Vähikäik (muusika)

Vähikäik ehk retrograad (ingl. cancrizans, crab) on muusikas kompositsioonitehnika, mille puhul toimub muusikalise materjali peegeldus suhtes vertikaalteljega.
Vähikäiku on võimalik kirjeldada imitatsiooni liigina, kus motiivi või teema helid järgnevad tagantpoolt ettepoole.
Indrek Kolka

Indrek Kolka (sündinud 15. veebruaril 1948 Viljandis) on eesti astronoom.

Elulugu

Ta sündis kontoriametniku peres.
Lõpetas 1966 Viljandi 1. Keskkooli ja 1971 Tartu ülikooli füüsikaosakonna. 1976–1979 oli AAI aspirant.
Aastast 1979 töötab Tartu Observatooriumis nooremteadurina, teadurina, vanemteadurina. Aastast 1991 töötanud ka TÜ-s külalislektorina, lugenud praktilise astronoomia kursust.

Teadustöö

Füüsika-matemaatika-kandidaadi väitekirja "Tähe P Cygni paisuva ümbrise mudelid", juhendaja Lauri Luud, kaitses 1980 AAI-s.
Uurimisala: kuumade üliheledate tähtede spektroskoopia ja fotomeetria ning neid tähti kirjeldavad mudelid. Teinud kindlaks kuumade üliheledate muutlike tähtede prototüübi P Cygni spektrimuutlikkuse iseloomu.
Eesti Füüsika Seltsi liige. Avaldanud üle 20 teadustrükise ja aimeartikleid.