google/wiki40b huggingface dataset:
Tõestus (näidend)

"Tõestus" (originaalpealkiri "Proof") on David Auburni näidend aastast 2000.
Aastal 2001 sai Auburne näidendi eest Pulitzeri preemia ja Tony auhinna.
Näidendi maailma esietendus toimus 2000. aastal New Yorgis.

Tegevus

Tegevus toimub peale andeka, kuid vaimuhaigust põdenud matemaatikaprofessori surma. Matemaatikaprofessori tütar Catherine tunneb end üksi pärast isa surma ning teda vaevab küsimus, kui palju isa geniaalsusest ja hullumeelsusest on ta pärinud. Mõtiskleda selle üle, aga ei lase tal tema vanem õde Claire –  blondiin New Yorgist, kes on isa matusteks kohale sõitnud ja matemaatikaprofessori õpilane, kes loodab professori paberitest midagi huvitavat leida.

"Tõestus" Eesti teatris

Eestis on "Tõestust" lavastatud Linnateatris. Lavastaja Ain Prosa. Näidendi eestindas Anu Lamp. Kunstnik Aime Unt.
Evald Paal

Evald Paal (13. jaanuar 1908 Nuusa talu, Krüüdneri vald, Tartumaa – 1982 Brantford, Ontario) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).
Ta teenis 7. Jalaväerügemendis ja Võru-Petseri Sõjaväeringkonna staabis. Saksa okupatsiooni ajal oli ta Võru maanõunik, Võru maavalitsuse majandusosakonna juhataja ja Võru maavanema I abi. 1944. aastal määrati ta 3. piirikaitserügemendi adjutandiks, taganes Saksamaale. Hauptsturmführer. 1947. aastal läks ta Saksamaalt Inglismaale ja sealt Kanadasse.
Venemaa Teaduste Akadeemia Siberi osakond

Venemaa Teaduste Akadeemia Siberi osakond (vene keeles Сибирское отделение Российской академии наук) on Venemaa Teaduste Akadeemia struktuuriüksus Siberis peakorteriga Akademgorodokis (teaduslinnak jääb Novosibirski kesklinnast 20 kilomeetrit lõuna suunas).
1957. aasta mais asutati NSV Liidu Teaduste Akadeemia Siberi osakond; praegune nimi on aastast 1991.

Osakonna presiidium

Siberi osakonna juhtorgan on Venemaa TA Siberi osakonna presiidium; selle esimees on 2008. aastast Venemaa Teaduste Akadeemia akadeemik Aleksandr Assejev, kes on ühtlasi Novosibirskis asuva Venemaa TA Siberi osakonna pooljuhtide füüsika instituudi direktor.
Presiidiumi koosseisu kuuluvad esimees, 7 aseesimeest, teaduslik peasekretär, teaduskeskuste juhid, osakonna teadusnõukogude esimehed (neid on kokku 11), noorteadlaste nõukogu esimees ning 26 lihtliiget.
Varasemad presiidiumi esimehed: Mihhail Lavrentjev (1957–1975), Guri Martšuk (1975–1980), Valentin Koptjug (1980–1997) ja Nikolai Dobretsov (1997–2008).
Tündrimaa

Tündrimaa on endisaegne pinnamõõt.
Rootsi ajal Liivimaal, 17. sajandil oli tündrimaa algselt 14 000 Rootsi ruutküünart, 1688. aasta maarevisjoni järgi 18 000 ruutküünrat, kuid 1690. aastal määrati selle suurus jälle 14 000 ruutküünra peale.
Eestis oli 19. sajandil paikkonniti tündrimaa suurus erinev: nt Põhja-Eestis kas 0,55 ha või 0,63 ha, Lõuna-Eestis 0,52 ha.
Taanis oli tündrimaa suurus 55,162 ha.
Kill van Kull

Kill van Kull on kitsas suudmeväin Hudsoni-Raritani suudmealal, mis paikneb Staten Islandi ja New Jersey osariigi maismaa vahel Bayonne'i linnas.
Berliini Maria kirik

Berliini Maria kirik (saksa St. Marienkirche, Marienkirche) on kirik Beriini südalinnas. Algselt oli tegu katoliku kirikuga, protestantlikust reformatsioonist alates aga on see luterlik kirik. Kirik asub Karl-Liebknecht-Straße (endine Kaiser-Wilhelm-Straße) ääres Alexanderplatzi lähedal teletorni vahetus läheduses. Kiriku ees asub Martin Lutheri kuju.
Kiriku rajamise täpne aeg ei ole teada, kuid saksa kroonikates on teda esmakordselt mainitud aastal 1292. Arvatavasti ehitati kirik 13. sajandi esimesel poolel. Kirik on Berliini vanim kirik, milles peetakse jumalateenistusi, ning on vanuselt teine kirik selles linnas. Vanim kirik Berliinis on tänapäeval üksnes muuseumina tegutsev Nikolai kirik (Nikolaikirche).
Kiriku vanimad osad on tehtud graniidist, enamus aga tellistest. Teises maailmasõjas sai kirik rängalt kannatada ning ehitati pärast sõda peaaegu täielikult uuesti.
Malakoloogia

Malakoloogia ehk malakozooloogia on selgrootute zooloogia allharu, mis uurib limuseid ehk molluskeid. Malakoloogia eriteadlased on malakoloogid.
Limused on kirjeldatud liikide arvu poolest suuruselt teine loomade hõimkond (Mollusca) maailmas.
Üks tähtsamaid malakoloogia allharusid on konhülioloogia ehk karbiteadus, mis keskendub limuste kodade uurimisele.
Malakoloogia tegeleb eeskätt limuste taksonoomia, ökoloogia ja evolutsiooniga. Rakenduslik malakoloogia tegeleb muu hulgas limustega seotud meditsiiniliste ja põllumajanduslike aspektidega, näiteks kasutatakse limuseid skistosomiaasi raviks.
Esimene limusteteemaline monograafia ilmus 1794. aastal. Aastal 1868 loodi Saksa Malakoloogide Ühing.
Eestis on limustealane teadustegevus seotud peamiselt Eesti Malakoloogia Ühinguga.
Harry Potter ja surma vägised (2. osa filmimuusika)

Ajalugu

Warner Bros. kinnitas oma kodulehel, et esimese osa helilooja, Alexandre Desplat, naaseb ka teiseks osaks. Intervjuus Film Music Magazine'iga ütles Desplat, et teine osa on suur katsumus ja inimeste ootused on kõrged, mistõttu on palju tööd ees. Desplat alustas muusika kirjutamist 2011. aasta alguses ja lõpetas salvestused 27. mail Abbey Road stuudios koos Conrad Pope'i ja Londoni sümfooniaorkestriga.
"Harry Potteri ja surma vägiste" teises osas on kasutatud ka eelmiste filmide muusikat. Desplat kinnitas, et on kasutanud John Williamsi muusikat selles filmis rohkem kui eelmises, sest "Hedwig's Theme" on filmi edukuseks oluline ning oleks lugupidamatu ja rumal seda mitte kasutada.
Kaja Kreisman

Kaja Kreisman (sündinud 20. märtsil 1969 Kiviõlis) on Eesti poliitik.
Ta lõpetas 1987. aastal Püssi Keskkooli ja 2009. aastal Lääne-Viru Rakenduskõrgkooli raamatupidamise erialal. Ta on töötanud ASi Kiviõli Kaubahoov pearaamatupidajana.
Kaja Kreisman kuulub alates 2004. aastast Isamaa ja Res Publica Liitu.
Kreisman oli Kiviõli Linnavolikogu liige 2002–2013 (volikogu esimees 2002–2003, 2009–2010). 22. jaanuarist 2013 26. märtsini 2014 oli ta XII Riigikogu liige.
1974. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1974. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 13. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 26. veebruarist 3. märtsini Nõukogude Liidus Minskis. Esimest korda oli maailmameistrivõistlustel kavas 10 km sprint.
Lootsi tänav (Kuressaare)

Lootsi tänav on Kuressaare linna Tori linnaosas asuv tänav.
Tänav algab Abaja ja Suur-Sadama tänava ristmikult. Tänav ületab Tori jõe (Põduste jõe vasakpoolse haru) silla ja lõpeb Põduste jõe sillal, jätkudes pärast seda juba Tuulte Roosi linnaossa viiva Ranna tänavana.

Tänava tekkelugu

Endise Tori kõrtsi eest, Suur-Sadama ja Abaja tänava ristmikult algav Lootsi tänav (Pilot Gasse) ja Tori sild rajati koos Saaremaa Rüütelkonna haigemaja ehitamisega Tori laiule 19. sajandi algul. Lootsi tänav rajas otseühenduse maapinna tõusu eest loodesse liikunud kaubasadamaga ja elavdas Loode tammiku kultuurielu. Silla juures seisis nn Kopikamaja (sillamaksu kogumise majake). Kuna varem pääses linnast Sõrve ainult ringiga Suuresillalt, loos Lootsi tänava läbimurre olulise liiklusõlme Sõrve poolsaare ja Kuressaare vahel, etendades seda ainulaadset rolli tänapäevalgi. Kuressaarele kingitud 1930-ndatest pärineval linnakaardil kannab tänav Lootsmanni nime.

Lootsi tänava seotus piirkonna ajalooga

Endise Tori kõrtsi (praegu elamu aadressil Suur-Sadama 57) ja kalaranna ümber tekkis küla, kus elasid lootsid, kalurid, meremehed, sadamatöölised, kümnikud, laevaehitajad, kaptenid jt. Piirkonnas on veelgi mere ja merendusega seonduvaid tänavanimesid: Mere, Suur-Sadama, Ranna, Abaja, Suur-Sadama põik, Kaluri tee jne. Ristmikust suunaga Sadamaaida poole on koha leidnud ka STÜ Ranna kauplus (Abaja 12). Maapinna pideva tõusu tõttu oli Tori abajas asunud kaubasadam 19. sajandi lõpuks sunnitud kolima lõuna poole Loodesse, 1894 aga Roomassaarde. 
1913. aastal elas majas nr 2 loots Eduard Melkert. Tänapäeva mõistes küllalt kitsaks jäänud majadega palistatud tänava liikluskoormust püütakse hajutada planeeritava Aia tänava pikendusega.
Eero Tari

Eero Tari (aastani 1937 Ervin Tölp; 14. oktoober 1914 Pärnu – 12. juuni 1984 Pärnu) oli eesti näitleja ja laulja (tenor).
Ta sündis Pärnus töölisperekonnas. Aastal 1934 lõpetas ta Pärnu gümnaasiumi 3. klassi. Aastatel 1933–1946 õppis ta laulmist Tenno Vironi jt stuudiotes.
Ta laulis 1932–1935 Endla teatri kooris ning 1937–1938, 1942–1944 ja 1946 Estonia teatri kooris. 1946–1961 oli ta Endla teatri näitleja ja 1961–1982 Vanemuise teatri näitleja.

Isiklikku

Tema poeg Villu Tari on endine eesti näitleja ja USA teletöötaja. Tema tütar Siiri Lauk oli raamatukogundustegelane ja terminoloog.
Tiiu Randviir

Tiiu Randviir-Tölp (aastast 1971 Tiiu Tölp; sündinud 10. märtsil 1938 Tartus) on eesti endine priimabaleriin ja  balletipedagoog.
Ta lõpetas aastal 1955 Tallinna Koreograafiakooli (Liia Leetmaa klassis) ning aastal 1968 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri.
1956. aastal alustas ta Estonias ja lõpetas lavakarjääri 1979. aastal .
Randviiru karjäär jätkus balletipedagoogina ja seda tööd on ta teinud kokku 45 aastat (kuni aastani 2019). 
Tema õpilaste hulgas on Kaie Kõrb, Age Oks, Maria Seletskaja, Ketlin Oja ja paljud teised praegused ja tulevased staarid.

Isiklikku

Tema abikaasa oli aastast 1971 kergejõustiklane ja sporditegelane Rein Tölp (1941–2018), nende poeg on jalgrattur Urmas Tölp; tema vend oli maletaja ja maleajakirjanik Jüri Randviir.
Hiidmanner

Hiidmanner on geoloogilises minevikus eksisteerinud mitmest tänapäevasest mandrist koosnenud manner.
Hiidmandrid olid näiteks Gondwana, Rodinia, Pangaea ja Lauraasia.
Viimaste hiidmandrite Pangaea ja Lauraasia lagunemise järel on tekkinud kõik tänapäeva ookeanid peale Vaikse ookeani, mis on jäänuk Pangaead ümbritsenud hiidookeanist Panthalassast.
Mandrid lagunevad nii, et alguses tekib mandrile riftivöönd, geoloogiliselt aktiivne ala, kus toimub palju maavärinaid ja kus võivad esineda vulkaanid. Riftivööndi kohalt hakatakse mandrit lahku käristama: kumbki pool liigub eri suunas. Riftivööndi kohale tekivad algul suured, sügavad ja kitsad järved, hiljem pikad ja kitsad lahed.
See protsess toimub tänapäeval Aafrikas, kus Ida-Aafrika hakkab ülejäänud Aafrikast eralduma (Ida-Aafrika riftivöönd). Sellesse kohta on juba tekkinud hulk järvi (neist suurimad on Tanganjika järv ja Njassa järv) ning Punane meri on juba Araabia poolsaare Aafrikast eraldanud.
Tänapäeval saab hiidmandrina käsitleda Euraasiat, mis koosneb hulgast eri päritolu laamadest. Nende vahel kunagi eksisteerinud veekogud, näiteks Tethyse ookean, on kadunud, maismaaosad on üksteisega kokku põrganud ja põrkekohta on tekkinud kõrged mäestikud: Püreneed, Alpid, Kaukasus ja Himaalaja. Ka Austraalia liigub põhja poole, Euraasia suunas.
Dace Melbārde

Dace Melbārde (sündinud 3. aprillil 1971 Riias) on Läti poliitik, Euroopa Parlamendi liige. 
Melbārde oli alates 31. oktoobrist 2013 kultuuriminister Valdis Dombrovskise kolmandas valitsuses (pärast senise kultuuriministri Žaneta Jaunzeme-Grende ametist lahkumist), jätkas samas ametis Laimdota Straujuma esimeses ja teises valitsuses ning Māris Kučinskise valitsuses ja Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses. 
Ta on lõpetanud Läti Ülikooli ajaloo alal (1994) ning saanud magistrikraadid Läti Kultuuriakadeemiast (1996) ja Läti Ülikoolist (2001).
Zeeh' Tütarlaste Kommertsgümnaasium

Zeeh' Tütarlaste Kommertsgümnaasium oli 1920-1940 Rakveres tegutsenud tütarlastekool. 
Kool asutati 1920 nime all Zeeh' Tütarlaste Era-reaalgümnaasium. 1923 sai kooli nimeks Zeeh' Tütarlaste Kommertsgümnaasium. 
Kooli direktor oli Eleonore Dahlmann.
Kaasanaine

Kaasanaine (ka pulmaema, kõrvatsinaine) esindas eesti pulmakombestikus mõrsjapoolseid pulmalisi. 
Ta oli abielus vanem naine, kes koos isamehega korraldas pulmarituaale alates kihlusest. Lesk, lapseta või rase naine kaasanaiseks ei sobinud. Kaasanaine oli pruudi lähim abiline, saatjaks kirikuteel, pulmalauas ja mujal, kuid tema roll oli passiivne.  Tema abilisteks olid pruuttüdrukud, vallalised neiud, kelle arv pidi vastama peiupoiste arvule.  
Kesk-Eestis on kaasanaist nimetatud ka mõrsjaemaks.
Karl Otto Malm

Karl Otto Malm (19. mai/31. mai 1877 Rapla – 12. august 1921 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Algõpetuse sai ta koduõpetaja käest. Aastatel 1887–1888 õppis ta Tallinna toomkoolis, aastatel 1889–1890 Tallinna Kubermangugümnaasiumis, aastatel 1891–1896 Tallinna Aleksandri Gümnaasiumis. Aastatel 1897–1904 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 8. jaanuaril/21. jaanuaril 1906 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1906–1918 Pühalepa ja Kärdla koguduse õpetaja, aastatel 1918–1921 Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja. Ta suri Tallinnas, kuid ta on maetud Vormsi kalmistule.

Isiklikku

Tema isa Carl Eduard Malm oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.
Kingsepamäng

Kingsepamäng on vana jõulumäng, milles püütakse kolmest õlepalmikust valmistatud "kingsepp" pikali lükata.
Kaks kummargil ja näoga vastamisi mängijat hoiavad kinni jalge vahele pandud kaikast. Seljaga kingsepa poole olija püüab kaika abil õlenukku ümber lükata, teine seda takistada. Nagu paljud teised jõulumängud, pidi ka kingsepamäng mängijaile viljaõnne tooma.
Ann Marvet

Ann Marvet (sündinud 21. aprillil 1939 Tartus) on eesti botaanik ja loodusajakirjanik, bioloogiakandidaat (1967).
Ta on uurinud Eesti taimekooslusi.
Aastast 1967 töötab ta ajakirja Eesti Loodus toimetuses.
1985. aastast on ta Eesti Looduskaitse Komisjoni liige.

Isiklikku

Tema isa oli muusikapedagoog Valentin Marvet.
2007. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

2007. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis, ametliku nimega EuroBasket 2007 olid 35. Euroopa meistrivõistlused korvpallis, mis toimusid 3.–16. septembrini Hispaanias. Alagrupimängud peeti Palma de Mallorcas, Alicantes, Granadas ja Sevillas, ülejäänud mängud Madridis.

Vahegrupimängud

Vahegrupimängudele said iga alagrupi kolm paremat. E-grupi moodustasid A- ja B-grupi esikolmikud, F-grupi C- ja D-grupi esikolmikud. Alagrupis omavahel mänginud meeskonnad enam vahegrupis ei kohtunud, kuid mängutulemus läks arvesse.
Purdi mõis

Purdi mõis (saksa keeles Noistfer) asus Järvamaal Anna kihelkonnas. Kaasaegse haldusjaotuse järgi paiknevad mõisahooned Järva maakonnas Paide linnas Purdi külas.
Mõisat on esimest korda mainitud 1560.
Mõisa härrastemaja on ehitatud 1760. ja 1770. aastatel, kui mõis kuulus Baranoffidele. Arhitektuuriliselt on mõisa härrastemaja barokkstiilis.
Aastani 2001 tegutses härrastemajas Purdi Põhikool, pärast seda läks hoone eravaldusse.

Mõisa kalmistu

Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult 1,4 km kaugusele lääneloodesse.
Kvaternaarsed ammooniumkatioonid

Kvaternaarsed ammooniumkatioonid R₄N⁺ on positiivse laenguga kvaternaarsed (tetraalküül) ammooniumühendid. Erinevalt ammooniumioonist H₄N⁺ ja primaarsetest, sekundaarsetest või tertsiaalsetest ammooniumkatioonidest, on kvaternaarsed ammooniumkatioonid püsiva laenguga, sõltumata lahuse pH-st. Kvaternaarsed ammooniumkatioonid esinevad kvaternaarsete ammooniumsooladena R₄N⁺X ⁻, see tähendab koos vastasanioonidega: halogeniid-, sulfaat- hüdroksüül- jm ioonidega.
Mitmed kvaternaarsed ammooniumsoolad esinevad ka looduses. Näiteks esinevad taimedes alkaloidid sooladena; füsioloogiliselt aktiivne oluline ühend on koliin [HOCH₂CH₂N(CH₃)₃]⁺OH⁻ ja selle derivaadid. 
Ühendid R₄N⁺OH ⁻ kuuluvad kvaternaarsete ammooniumaluste klassi.

Saamine ja kasutamine

Põhiline kvaternaarsete ammooniumühendite saamise meetod on tertsiaalsete amiinide alküülimine alküülhalogeniididega:
R₃N + R’X → [R₃NR’] ⁺X⁻
Paljusid kvaternaarseid ammooniumsooli saab eraldada kristalsete ühenditena.
Mahukamate asendusrühmadega tertsiaarsed amiinid on kergesti alküülitavad primaarsete halogeniididega (bensüül-, allüül- jt). Seda kasutatakse nende primaarsete halogeniidide selektiivseks eraldamiseks mingist segust ja vastavate hapnikderivaadide (aldehüüdid, estrid, eetrid) saamiseks – see on tuntud Sommelet' reaktsioonina.
Kvaternaarsed ammooniumsooli kasutatakse desinfitseerimisel, pindaktiivsete komponentidena, kiudmaterjale pehmendavate vahenditena jm.
Jaanikivi

Jaanikivi on ohvrikivi Võrumaal Setomaa vallas Miikse külas Miikse kiriku lähedal Miikse oja ääres.

Üldandmed

Legendi kohaselt olevat Jaanikivil omal ajal istunud ja jalgu puhanud Püha Jaan (Ristija Johannes). Veel tänapäevalgi usutakse kivi imettegevasse jõusse ja tuuakse kivi juurde haigeid, hoitakse valutavat kätt või jalga kivi vastu. Ravitoime olla ka ojaveel ja kaldast voolaval selgeveelisel allikal – nn silmaallikal. Jaanikivi on registreeritud arheoloogiamälestisena. Mõisaajal lõhkus kohalik mõisnik kivi ja viis selle tükid karjalauda müüri sisse. Selline teguviis olevat kaasa toonud mõisa karja hukku ja haigusi, misjärel mõisnik lasi kivi tükid viia oma kohale tagasi.

Kohapärimus

1915. aastast pärinev teade Eiseni rahvaluulekogus:
Vastseliina kihelkonnas Meeksi küla juures (Setu küla Pihkva piiril) ühe veikse jõe ääres, mis Liivi kubermangu Pihkva kubermangust lahutab, on üks kivi, kuhu setu rahvas veel nüüdki ohvrit toob. Kivi seisab Liivi kubermangus. Kivi hüütakse Jaanikiviks. Rahvasuu räägib: seal kivi peal olla Püha Jaan maganud. Iga jaanipäeva tuleb vene preester sinna kivi juure ja igast Setumaa nurgast tulevad setud selle kivi juure Püha Jaanile ohvrit tooma. Ohvri on enamiste: võid ja munad. Kui jumala orjus mööda, siis võtab preester poole sellest ohvrist ja teine pool vaestele. Sel ajal, kui jumala orjust peetakse, olla selles jõekeses vesi püha ja kui haiged endid selles vees pesevad, siis kaduvad haigus ära. Kord olla Meeksi külas lauta tehtud, siis olla võetud Jaanikivi küljest tükk ja müüritud lauda seina sisse, et mitte lehmad ära lõpeks (sureks). Kui laut valmiks saanud, siis olla lõpnud iga aasta kaks-kolm elajat ära. Siis olla võetud Jaanikivi tükk müüri seest ära ja elaja lõppemist ei tulnud ette. (E 49367 (1) < Vastseliina khk — R. Tamm (1915)
1953. aastast pärit pärimusteate järgi on Jaanikivile viidud selleks otstarbeks eraldi tehtud kohupiima ja villa:
Nädal aega enne jaanipäeva võeti jaanipiim: piim kooriti ära, tehti kohupiima. See viidi Meeksi, pandi Jaanikivile. Kivile pandi ka villa. Mis kivile viidi, võtsid vaesed pärast endale. Meeksi Jaanikivi juurde sõitsid jaanipäeval kokku need, kel midagi viga. Kel olid silmad haiged, pühkis käterätiga silmi, pani räti kivi peale. Kivi juures on allikas, sealt võeti vett, "hämmäti" silmi. (RKM II 44, 481/2 (11) < Vastseliina khk, Obinitsa < Setumaa, Navike k — U. Mägi < Anna Kuusik, u 70 a (1953)
BMW 132

Arendus ja tootmine

1928. aastal alustas BMW litsentsi alusel Pratt & Whitney R-1690 Hornet õhkjahutusega tähtmootori seeriatootmist. BMW 132 oli sisuliselt Horneti meetermõõdustikku viidud ja täiustatud versioon, mille tootmist BMW alustas 1933. aastal. Kuna mootor oli mõõtmetelt väga lähedane Pratt & Whitney Horneti mootorile, siis kasutasid saksa lennukitöösturid võimalust pakkuda oma lennukeid ekspordiks kas BMW või Pratt & Whitney mootoritega. Näiteks Junkers Ju 52 oli võimalik soovi korral emma-kumma mootoriga tellida. 
Mootorist oli tootmises mitu versiooni, tsiviilkäibes olnud mootorid olid karburaatoritega, Luftwaffe tarbeks toodeti alates 1937. aastast ka otsesissepritsega mootoreid. Teise maailmasõja puhkedes oli BMW 132 lahingulennukitel asendatud juba uuemate ja võimsamate mootoritega. Junkers Ju 52 tarbeks toodeti seda aga edasi kuni 1945. aastani. Kõigist versioonidest kokku toodeti üle 21 000 BMW 132 mootori.
Mare Pork

Mare Pork (neiuna Mare Metssoo; sündinud 17. aprillil 1950) on Eesti psühholoog, psühhoterapeut ja koolitaja.
Ta lõpetas 1968. aastal Tallinna 10. Keskkooli kuldmedaliga. Seejärel astus ta õppima Tartu Ülikooli psühholoogia erialale esimesse lendu, kust suunati neljandal kursusel Moskva Ülikooli. Moskvas kaitses Mare Pork 1977. aastal ka psühholoogiakandidaadi kraadi teemal "Исследование межполушарной асимметрии в процессе стереоскопического восприятия", hiljem on ennast täiendanud Inglismaal ja Ameerika Ühendriikides, sh stažeerinud Middletowni Nõustamiskeskuses ja Yale'i Ülikoolis.
Mare Pork töötab Tallinna Ülikoolis kliinilise psühholoogia (emeriit)professorina. Talle kuulub konsultatsioonifirma HR Consulting. Pork on teinud psühholoogiakoolitusi Invictas, Äripäeva koolituskeskuses jt koolitusfirmades. Ta on kuulunud Heateo Sihtasutuse nõukokku. Ta on psühholoogina nõustanud Kristina Šmiguni ja Kaia Kanepit
Mare Pork on kirjutanud psühholoogiat tutvustavaid artikleid ajakirjades Director, Pere ja Kodu, Eesti Naine, Kirke jts. Tema sulest on pärit eessõna Shere Hite'i raamatu "Seks ja äri" eestikeelsele tõlkele (Tartu: Fontese Kirjastus, 2001) ja järelsõna Richard Lepsingeri raamatu "360° tagasiside kasutamise kunst ja teadus" tõlkele (Tallinn: Tänapäev, 2004).
Viru hotell

Hoone ehitus

Eesti Projektis valminud kõrghotelli projekti järgi hakkas hotelli ehitama Soome ehitusfirma Repo Oy, kes asus projekti ellu viima 1969. aasta aprillis, kuid ehitamise lõpusirgel detsembris 1971 aga läks Repo Oy pankrotti. Hoone arhitektid olid Henno Sepmann ja Mart Port (RPI Eesti Projekt), sisearhitektid Väino Tamm, Vello Asi, Loomet Raudsepp, Taevo Gans ja Kirsti Laanemaa ning konstruktorid Uno Pall ja K. Soonike. 
22-korruseline Inturisti hotell kavandati Eesti Energia administratiivhoone ning platsil asunud autobussipeatuste ja dispetšeripunkti vahelisele alale. 
Hoone oli projekteeritud kahe korpusega, kumbki erisuguse karakteri ja suurusega. Madalam korpus kahekorruseline, mis moodustas aluse hoone 22-korruselisele vertikaalsele osale. Vertikaalsesse ossa olid projekteeritud hotellitoad 700 inimesele, üldvestibüülid hoone esimesel korrusel ning saun koos väikese ujumisbasseini ja katuseterassiga, mis paiknes hoone kõrgeimal korrusel. Hoona madalamasse ossa planeeriti restoran, kohvik ja öölokaal, kokku 700 istekohaga ning majandusruumid. 
Majandusruumid olid projekteeritud nii, et veoautod sõitsid hoone keskel asuvale majandusõuele, kus toimus kõikide veoste peale- ja mahalaadimine, et need tööd jääksid märkamatuks nii keskuses jalutajatele kui ka hotellikülastajatele.
Inturisti hotelli välisviimistluses kasutati kõiki toonaseid uuenduslikke ehitusmaterjale – alumiiniumi, mitmesuguseid plaste koos kohalike ehitusmaterjalidega nagu dolomiit jm. Ehitus valmis 36 kuuga.

Avamine ja tegevus

Inturisti Tallinna Hotelli Ehituse Direktsiooni juhtimisel ehitatud hotell "Viru" avati 5. mail 1972, valdajaks said NSV Liidu Välisturismi Valitsus Inturist ja Eesti NSV Välisturismi Valitsus. Esimene hotellikülastaja registreeriti 24. aprillil 1972. 
Ametlikult avati Viru hotell 5. mail 1972, kui esimene direktor Albert Šokman pidulikult lindi läbi lõikas. Külastajate käsutuses on 516 tuba.  
Viru hotelli kuulsamad külastajaid: Iraani šahh Moḩammad Reẕā Pahlavī abikaasaga, Venemaa kultusrežissöör Nikita Mihhalkov, esimene Kuul käinud inimene Neil Armstrong (ei ole Tallinnas käinud, väide on vale!) , maailma esimene naiskosmonaut Valentina Tereškova, USA filmitäht Elizabeth Taylor, NSV Liidu tollane peaminister Aleksei Kossõgin ja laulja Alla Pugatšova.
1991. aasta 29. augustil vastavalt Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsusele ja kultuuriministri 20. septembri 1991 käskkirjale nr. 165 võttis 17. oktoobril 1991 seni NSV Liidu Välisturismikomiteele kuulunud hotelli "Viru" varad üle Eesti Vabariigi Riiklik Turismiamet. 23. detsembril 1991. aastal registreeriti Riiklik Aktsiaselts Hotell Viru". 1994. aastal müüs Eesti riik Eesti Erastamisagentuuri vahendusel RAS Hotell Viru aktsiad Aktsiaseltsile Harmaron. Harmaron AS ja ostu rahastanud Soome ehitusettevõte SRV International Oy. asutasid Aktsiaseltsi Hotell Viru, millest hiljem kujunes praegune kinnisvara omanik Pontos Oy kontserni kuuluv AS Uus Viru.
Arukase tänav (Pärnu)

Arukase tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas Ehitajate tee ja Kase tänava vahel.
Tänav sai nime 17. märtsil 2005.
Laatzen

Linnaosad

1964. aastal ühendati Laatzeni (täna umbes 22 000 elanikku) ja Grasdorfi (3500 elanikku) vallad Laatzeni linnaks. 1974. aastal liideti linnaga Rethen/Leine (8100 elanikku), Gleidingen (4300 elanikku) ja Ingeln-Oesselse (3700 elanikku).
Dünaamiline kõvadus

Dünaamiline kõvadus (inglise keeles dynamic hardness) on keha muutuval ehk dünaamilisel koormamisel määratav kõvadus.
Keha dünaamiline kõvadus on väiksem kui kõvadus püsiva ehk staatilise koormuse korral.
Voose külanõukogu

Voose külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kose külanõukoguga.