google/wiki40b huggingface dataset:
Superhape

Superhape on hape, mille Hammeti happelisuse funktsioon (H₀) on suurem kui puhtal väävelhappel. Väävelhappe väärtus Hammeti happelisuse skaalal on −12. Kaasaegsema määratluse kohaselt on superhappega tegemist siis, kui selle prootoni potentsiaal on suurem kui puhtal väävelhappel. Superhappeid saadakse kombineerides omavahel tugeva Lewisi happe ja tugeva Bronstedi happe. Kaubanduses on kättesaadavad näiteks trifluorometaansulfoonhape (CH₃SO₃H) ja fluorosulfoonhape (HSO₃F), mis on mõlemad negatiivsema H₀ väärtusega ja umbes tuhat korda tugevamad kui väävelhape.

Ajalugu

Termini "superhape" võttis esimesena kasutusele James Bryant Conant 1927. aastal hapete kohta, mis olid tugevamaid kui harjumuspärased mineraalhapped. George A. Olah valmistas "maagilise" happe, millel on võime rünnata süsivesinikke, segades omavahel antimonpentafluoriidi (SbF₅) ja fluorosulfoonhappe (FSO₃H). Hapet nimetati maagiliseks katse järgi, kus küünal asetati happe lahusesse. Mõne aja möödudes küünal lahustus, näidates happe omadust protoneerida küünlas olevaid hüdrofoobseid süsivesiniku ahelaid, mis tavatingimustes ei protoneeru.
140 °C juures protoneerib FSO₃H-SBF₅ metaani, andes tertsiaarse butüülse karbokatiooni :
CH₄ + H⁺ → CH₅⁺ 

CH₅⁺ → CH₃⁺ + H₂ 

CH₃⁺ + 3CH₄ → (CH₃)₃C⁺ + 2H₂

Nomenklatuur ja mehhanism

Superhapete prootonid on väga liikuvad ja nad ei ole kunagi täielikult vabad (ehk sidumata olekus), vaid seotud nõrgalt aniooniga. Anioonilt teisele anioonile liigub happeline prooton läbi Grotthussi mehhanismi, sarnaselt happeliste prootonite liikuvusega vees. Väga hea prootoni liikuvuse tõttu ongi superhapped nii tugevad, sest prootoni ülekanne ainelt ainele toimub väga kergesti ja ka ebatavalisematel juhtudel (näiteks süsivesinike korral), tänu väga stabiilsele konjugaatalusele.

Kasutusalad

Levinud on superhapete kasutamine karbokatioonide loomisel, kuna need on sageli vaheetapiks olulistes reaktsiooniahelates, näiteks pika süsinikuahelaga plastide tootmisel või kõrge oktaaniarvuga kütuse tootmisel.
Petrokeemias kasutatakse superhappeid katalüsaatoritena, eeskätt alküleerimisreaktsioonides. Tüüpilised katalüsaatorid on titaani ja tsirkooniumi sulfaaditud oksiidid, spetsiaalselt töödeldud alumiiniumoksiid või tseoliit. Tahkeid happeid kasutatakse benseeni alküleerimiseks eteeni ja propeeni, samuti raskete atsüülimistega, näiteks klorobenseeniga.
Lisaks kasutatakse superhappeid ligipääsuna ainele nagu [HPX₃]⁺ (X = haliidioon), [C(OH)₃]⁺ (saadakse süsinikhappe protoneerimise teel), [H₃S]⁺, [Xe₂]⁺ ja metalli karbonüülsed katioonid. Kuid tavapäraste superhapete konjugaatalused on tavaliselt tugevad redutseerijad (ehk hästi oksüdeeruvad) ja tugevalt nukleofiilsed ja ei pruugi reaktsioonisegus olla süütud kõrvalproduktid. Hiljuti on väljatöötatud superhapete klass, mis hõlmab CB₁₁ karbaboraane või B₁₂ klastrite puure. Nende hapete eeliseks on see, et nad on keemiliselt inertsed, äärmiselt nõrgad konjugaatalused, olles vastuolus traditsiooniliste superhapete omadustega.
Numismaatika

Numismaatika on ajalooteaduse haru, mis uurib vanu münte ja medaleid ning nende kaudu ka ajalugu. Sõna 'numismaatika' tuleb kreekakeelsest sõnast νόμισμα nomisma, mis tähendab münti.
Numismaatikaks nimetatakse ka müntide kollektsioneerimist kui hobi, selle harrastajat kutsutakse numismaatikuks.

Numismaatika kui teadus

Numismaatika kui teadus vaatleb münte kui ajalooallikat - müntidel on tihti jäädvustatud poliitilist ja kultuurilist informatsiooni. Müntide kaal ja töötlus aga annavad informatsiooni metallurgia tasemest ning kasutusel olnud kaalu- ning rahasüsteemi kohta. Mündid aitavad ka dateerida teisi leide ning kindlaks teha kaubanduslikke suhteid eri piirkondade vahel.

Numismaatika kui hobi

Seda, et müntide kollektsioneerimine on väga vana hobi, saab järeldada mitmetest mündileidudest, milles on olnud palju erinevaid üksikuid münte. Tavalistes mündileidudes on valdavalt sama tüüpi mündid.
Lubi

Ajalugu

Lubja kasutamine ehituses oli tuntud juba Mesopotaamias, Vana-Egiptuses, Vana-Kreekas jm. On väidetud, et lubja tootmisel ja kasutamisel toimuvad keemilised reaktsioonid olid üldse esimesed inimkonna poolt teadlikult kasutusele võetud keemilised reaktsioonid.
Lubi on savi ja kipsi kõrval üks vanemaid ehituses kasutatavaid sideaineid. Eestisse jõudis lubja tarvitamise ja põletamise oskus 13. sajandil Saksa ja Skandinaavia ehitusmeistrite kaudu. Keskaegsed kirikud ja kaitserajatised on esimesed kiviehitised Eestis, kus nii mördi kui värvi sideainena kasutati kohalikku lupja.
18. sajandi lõpuni toodeti lupja vaid vähestes piirkondades üle Eesti, kuid 18.–19. sajandi vahetuseks laienes see märgatavalt. 1867. aastal oli Eesti aladel 304 lubjaahju. Lubja ja tõrva põletamine oli 19. sajandi lõpuni peamiselt mõisate kõrvaltegevusalaks. Tööd tegid talupojad, kes seal saadud oskusi kasutades hakkasid 19. sajandi teisel poolel põletusahjusid rajama ka talude juurde. Laialdane lubjapõletus taludes oli Eestis valdav 19. sajandi lõpuni, mil turule jõudis tsement. Kustutamata lubi ehk kaltsiumoksiid on tsemendi tootmisel oluliseks komponendiks tänapäevalgi. 1990. aastate alguses taaskäivitati endisaegne lubjapõletus Saaremaal Lümandas.
Lupja põletati käsitsi murtud ning sorteeritud võimalikult puhtast lubjakivist (paekivi) silindrikujulistes 2–5 m kõrgustes ja 2–4 m läbimõõduga paksuseinalistes ahjudes, mida köeti puudega. Esimesed 2–3 ööpäeva toimus nõrga tulega vee väljaaurustamine; edasi 5–8 ööpäeva kõrgel temperatuuril (900 °C) toimus lubjakivist lubja teke; ja lõpuks, 2–3 ööpäeva nõudis ahju jahutamine. Vältida tuli lubja liiga pikka kuumutamist, "surnuks põletamist". Hilisemates lubjatehastes võeti kasutusele šaht- ja pöördahjud (Rakke, Männiku).
Põletatud lupja kustutati basseinides rohke veega. Kustutatud lubi jäeti basseinidesse, kus liigne vesi laudade vahelt maa sisse imbus, pastana laagerduma ja nii võis see pealt kaetuna säilida aastaid. Lupja võis kustutada ka pulbriks, kui vaid hädatarvilikul hulgal vett lisati, kuid saadus ei sobinud kohe ehituslubjana kasutamiseks; reeglina läks see müügiks.
Kustutatud lubi muutub õhuga kokkupuutel ajapikku uuesti kõvaks ja vastupidavaks teisi kivimeid siduvaks lubjakiviks.
Paide valla vapp

Paide valla vapp on Järva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Paide valla vapp.
Vapp kinnitati 11. aprillil 1995.

Vapi kirjeldus

Mustal hõbedase äärisega kilbil on neli kaldristina paigutatud kuldset viljapead.

Põhjendus

Vapi värvid ja kujundid tähistavad Püha Annat (Anna kihelkond ja kirik) ning valla maade põllumajanduslikku tähtsust. Must ja hõbe on ka Eestimaa kaitsja neitsi Maarja värvid ning tema kaudu ka orduriigi ja Eesti lipu värvid.
Ann Leckie

Kirjanduslik karjäär

Leckie kasvas üles ulmekirjanduse fännina, kuid esimesed katsed oma ulmeloomingut avaldada ebaõnnestusid. Üks esimesi sellel perioodil avaldatud tekste oli ajakirjas True Confessions anonüümselt ilmunud ajalooline romantiline jutustus.
Laste sündimise järel (1996 ja 2000) koduseks jäänuna motiveeris igavus Leckiet kirjutama 2002. aastal "Abistava õigluse" esimese visandi. 2005. aastal osales Leckie Octavia Butleri juhendatavas Clarion Westi ulmekirjanduse töötoas, mille järel kirjutas kuue aastaga valmis romaani "Abistav õiglus". 2012. aastal sõlmis ta kirjastusega Orbit lepingu selle avaldamiseks.
Leckie on kirjutanud arvukalt lühijutte ajakirjadele Subterranean Magazine, Strange Horizons ja Realms of Fantasy. Tema lühiproosat on avaldatud mitmetes aastaülevaadetes, nagu Rich Hortoni toimetatav "The Year's Best Science Fiction & Fantasy".
Aastatel 2010–2013 toimetas Leckie võrgus ilmuvat ulmeajakirja Giganotosaurus ning on taskuhäälingu PodCastle toimetaja. 2012–2013 oli Leckie Ameerika ulmekirjanike ühingu sekretär.

Radchi triloogia

Leckie esikromaan, Radchi triloogia esimene raamat "Abistav õiglus" ilmus oktoobris 2013 ning pälvis nii kriitikute tunnustuse kui ka kõik olulisemad angloameerika ulmeauhinnad. Selle peategelaseks on Breq, reetmise tagajärjel hävinud tähelaeva ainuke ellujäänud meeskonnaliige ning ühtlasi laeva tehisintellekti kandja, kelle eesmärgiks on maksta kätte oma tsivilisatsiooni valitsejale. Triloogia teine osa "Ancillary Sword" (e.k "Abistav mõõk") ilmus oktoobris 2014 ja viimane köide, "Ancillary Mercy" (e k "Abistav halastus") oktoobris 2015.
Samas universumis toimub ka lühijuttude "Night's Slow Poison" (2014) ja "She Commands Me and I Obey" (2014) tegevustik.
Stridsvagn 74

Stridsvagn 74 (Strv 74) oli Rootsi tank, moderniseeritud modifikatsioon vanemast Stridsvagn m/42-st, mille kasutus 1950. aastate algul lõpetati.
Strv 74 oli Rootsi maaväe relvastuses aastatel 1958-1984.
Gentoo

Gentoo Linux on Linuxi distributsioon, mis on projekteeritud modulaarsena, portatiivsena ja optimeerituna kasutaja arvutist olenevalt. See saavutatakse niimoodi, et kõik programmid kompileeritakse lähtekoodist. Suur hulk arvutiprogramme on saadaval ka eri arhitektuuride binaarpakettidena, mis vähendab kompileerimise aega, kuid sellega rikutakse Gentoo vaimu ja kaob "isetegemise" võlu. Programmide lisamine, uuendamine ja kustutamine käib programmi Portage abil.

Kasutamise lipud

Portage süsteem võimaldab kasutada lippe, millega saab määrata, missugused programmi vahendid kompileeritakse programmidesse ja missugused mitte. Näiteks saab DVD-ga arvutil tuua sisse DVD toetuse, DVD-ta arvutil aga see kompileerimata jätta. Lipud võivad tugevalt mõjutada suhtust teiste programmidega ja nende kasutamine on üks moodus programmide seadmiseks.

Võrdlus teiste distributsioonidega

Paketihalduri Portage lippudega kontrollitakse, milliseid funktsioone mingi pakett täitma peab ja milliseid mitte.
Näiteks Fedora või Mandriva Linuxile on keerukas paigaldada ainult KDE kasutajaliidest, sest paljud rakendused on kompileeritud toetama ka GNOME kasutajakeskkonda. Seetõttu paigaldatakse arvutisse ikkagi paljud GNOME keskkonna teegid. Näiteks programmi Samba paigaldus Fedora või Mandriva Linuxile nõuab ka printimissüsteemi Cupsi teekide paigaldamist, olenemata sellest, kas on kavas printida või mitte. Nii Fedora kui ka Mandriva Linuxis saab pakette ise kompileerida, kuid mõningaid vahendid on hiljem äärmiselt keerukas süsteemist eemaldada.
Meediamängija Mplayeri kompileerimisel ja paigaldamisel saab täpselt ette anda omadusi: protsessori käsustike toetus (mmx, mmx2, 3dfx, 3dnow, 3dnowex), helisüsteemid (oss, alsa), kodekid (xvid, divx, oggvorbis), lisaseadmete (dvd, juhtkang) jt. toetus.
Cantori diagonaaltõestus

Cantori diagonaaltõestus on Georg Cantorilt pärinev tõestus, et reaalarvude hulk ei ole loenduv.
See ei olnud Cantori esimene tõestus reaalarvude hulga mitteloenduvuse kohta. Tema algne tõestus ei kasutanud kümnendmurde ega üldse ühtegi arvusüsteemi.
Hiljem on selle tõestuse eeskujul konstrueeritud palju teisi tõestusi. Neid nimetatakse diagonaaltõestusteks.
Südalinn (Rakvere)

Südalinn on Rakvere linnaosa. Piirkonnas asuvad ärihooned, kauplused, turg, toitlustusasutused, meelelahutusasutused, pangakontorid, polikliinik, raamatukogu, kohtumaja, bussijaam. Linnaosa jääb C. R. Jakobsoni, Tallinna, Võidu, Tuleviku tänavate vahele. Linnaosa vanemaks on Toomas Lumi.

Ajalugu

Rakvere Südalinn hakkas välja kujunema 19. sajandi viimastel kümnenditel, sest linna peatänavaks sai raudteejaama poole kulgev Peterburi tee ja Turuplatsi üle toomine Pikalt tänavalt praegusele Keskväljakule. 1920. - 30. aastatel nihkus Rakvere keskus Turuplatsist lõuna poole, sest omandati maaseadusega ühenduses kirikumõisa maad 1919. aastal.

Olulisemad objektid

Südalinnas vahelduvad modernsed hooned ajalooliste hoonetega. Keskväljak sai modernse ilme 2004. aastast. Keskväljaku ääres asub Rakvere pangahoone, mis ehitati 1932-33, selle projekteeris ehitusinsener F. G. Adoff. Keskväjaku serval on punastest tellistest kahekorruseline maja, milles Matsoni äri. Juhan Matson oli kunagine kaupmees ja ehitas selle maja 1905. aastal. Teises vanas telliskivihoones tegutseb Berliini Trahter. Samal kohal tegutses söögi- ja joogikoht juba 19. sajandi lõpus. Siis oli tavaline panna trahteritele mingi kauge paiga nimi. Keskväljaku äärde koonduvad Kroonikeskus, Turukaubamaja, Säästumarket. Laada tänaval asub medotisti koguduse väike puukirik, tänava nurgal purskkaevu park.

Tänavaid

Südalinna asumis asuvad tänavad: Lai, Laada, Posti, F. G. Adoffi, L. Koidula, E. Vilde, Veski.
Igor Tudor

Igor Tudor (sündinud 16. aprillil 1978 Splitis) on Horvaatia jalgpallikoondise endine poolkaitsja. 
Horvaatia jalgpallikoondises mängis Tudor 55 korda. Debüüt koondises toimus 15. novembril 1997, kui Ukraina jalgpallikoondisega mängiti viiki 1:1.
Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on ta tegutsenud treenerina. Alates 2019. aastast on ta Itaalia kõrgliiga klubi Udinese Calcio peatreener.

Isiklikku

Igor Tudor on 193 cm pikk ja kaalub 88 kg.
Lookus (matemaatika)

Lookus ehk geomeetriline koht on teatavat tingimust rahuldavate punktide või joonte hulk.
Nt ruumi fikseeritud punktist konstantsel kaugusel paiknevate punktide lookus on sfäär.
Kosovo lipp

Kosovo lipp on Kosovo riigi- ja rahvuslipp.
Lipp võeti kasutusele kohe pärast iseseisvusdeklaratsiooni vastuvõtmist 17. veebruaril 2008.
Lipu kujunduse leidmiseks korraldati rahvusvaheline konkurss, millele saadeti ligi tuhat kavandit. Välja valiti kolm kavandit, millest Muhamer Ibrahimi kujundatud lipu veidi muudetud variant võeti kasutusele.
Lipp kujutab Kosovo kuldset kontuuri sinisel taustal. Kontuuri kohal on lauges kaares kuus valget tähte, mis sümboliseerivad riigi kuut suuremat rahvusrühma. Lipu külgede pikkuste suhe on 5:7.
Horre Zeiger

Horre Zeiger (14. märts 1932 Paide – 27. veebruar 2013) oli eesti muusik (orkestrijuht ja helilooja).
Ta õppis aastatel 1960–1962 Eesti Heliloojate Liidu noorte heliloojate seminaris kompositsiooni.
1954. aastal asutas ta Horre Zeigeri Big Bandi ja oli selle eestvedajaks 57 aastat. Ta oli tuntud eeskätt svingmuusika viljelejana.
1965. aastast töötas orkestrijuhina Jaan Kreuksi nimelises Noorsoo Kultuuripalees.
Juhtis levimuusika saatesarju Eesti Raadios ja Eesti Televisioonis.
Kirjutas mitmeid levilaule, sealhulgas "Automobiil", "Elav legend", "Kolm õde", "Pime on öö", "Pääsukeste lend" ja "Soovide laul".

Isiklikku

Tema isa oli Juhan Zeiger.
Maetud Metsakalmistule.
David Spade

David Spade (sündinud 22. juulil 1964 Birminghamis Michigani osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Nikólaos (Kreeka ja Taani prints)

Taani ja Kreeka prints Nikólaos (sündinud 1. oktoobril 1969) on Kreeka kuninga Konstantínos II ja kuninganna Anne-Marie kolmas laps ning teine poeg. Tema emapoolne tädi on Taani kuninganna Margrethe II ja isapoolne tädi Hispaania kuninganna Sofía.
Prints sündis Roomas, kus kuninglik perekond oli pärast 1967 toimunud riigipööret eksiilis. Ta õppis Londoni Hellenistlikus Koolis, mille 1980 tema vanemad olid asutanud. 1993 lõpetas prints Browni ülikooli rahvusvaheliste suhete erialal. Ta on töötanud NatWest Marketsi heaks ning alates 1998. aastast töötab oma isa erakabinetis. Ta on ka Anna-Maria Fondi juhatuse liige; fond tegeleb üleujutuste ja maavärinate ohvrite abistamisega Kreekas.
Heliobjekt

Heliobjekt (prantsuse keeles objet sonore) on muusikas prantsuse helilooja Pierre Schaefferi kontseptsiooni kohaselt algsest helitekitajast sõltumatu heli. 
Heliobjekt on akusmaatika üks tuummõisteid. Schaefferi meelest helide salvestamine asetab kõik helid – nagu muusika, mürad, loomade häälitsused ja mistahes muud helid – võrdsetele alustele, kuna nii on neid võimalik kogeda ühesugusel moel. Salvestatud helisid võib käsitleda heliobjektidena, mis eristuvad oma akustilistest või noteeritud allikatest.  
Mõtlemine heliobjektide kaudu andis Schaefferile võimaluse helide universumi uudseks liigitamiseks. Uurimise vahendiks sai kuulamine ise. Schaeffer ei liigitanud heliobjekte ei akustilises mõttes, sest selline liigitus on seotud ainult tajukompleksiga ega ka nende esteetiliste omaduste järgi. Heliobjekte hinnates välistas Schaeffer nii ilma kõlalise relevantsuseta füüsikalised mõõtmised kui ka teooriad muusikalistest struktuuridest. Tema eesmärk oli liigitada heliobjekte lähtudes distsiplineeritud kuulamisest. Samas ta rõhutas, et distsiplineeritud kuulamiseks pole vaja mingeid teatud valitud kuulajaid ning et heliobjaktide liigitamine on hädavajalik eeltöö järgnevale muusika loomise aktile.
Helilooja jaoks sobivat heliobjekti nimetas Schaeffer muusikaliseks objektiks. 
Oma heliobjekti kontseptsiooni väljatöötamisel on Schaeffer tuginenud Edmund Husserli fenomenoloogilise reduktsiooni kontseptsioonile.
Ahenda nukk

Ahenda nukk on neem (nukk) Saare maakonnas Muhu vallas Ahenda poolsaare tipus.
Neeme koordinaadid on 58° 32′ N, 23° 13′ E.
Argo Kerb

Argo Kerb (sündinud 1. oktoobril 1983) on eesti ajakirjanik.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli semiootika ja kulturoloogia erialal 2006. aastal.
Argo Kerb on töötanud Õpetajate Lehes toimetajana ja hiljem haridus- ja teadusministeeriumi kommunikatsiooniosakonnas ning riigikantselei valitsuskommunikatsiooni büroos.
Palomari observatoorium

Palomari observatoorium on observatoorium, mis asub San Diego maakonnas Palomari mäel.
Observatooriumi omanik on California Tehnoloogiainstituut (Caltech) ning lisaks Caltechile saavad seal vaatlusaega ka instituudi partnerid, kelle hulgas on Jet Propulsion Laboratory ja Cornelli Ülikool.
Tšetšeeni keel

Sõnavara

Tšetšeeni keeles on umbes 3000 omatüve. Palju on laensõnu vene, araabia, pärsia, osseedi ja gruusia keelest ning turgi keeltest.
2015. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

Pääs turniirile

Ilma valikmängudeta pääses finaalturniirile korraldajariigi Ukraina esindus.
Lindau-klassi miinijahtija

Kirjeldus

Lindaud ehitati erinevast väärispuidust kerega, et vähendada magnetvälja. Kere oli jagatud sektsioonideks. Üldiselt kasutati võimalikult mittemagnetilisi materjale. Algul olid laevad kahe pika sõuvõlliga ja muudetava sammuga sõukruvidega, kuid hiljem ehitati ümberpööratavate püstsammastega sõukruvidele, mis suurendas manööverdusvõimet.
Aasta treener

Aasta treener on aunimetus, mida antakse aastast 1988. Aasta treener valitakse interneti vahendusel toimunud rahvaküsitluse, spordiliitude hinnangute ja spordiajakirjanike valikute liitmisel.
Norra maran

Levila

Norra maran kasvab Euraasia ja Põhja-Ameerika parasvöötmes. Tõenäoliselt ei ole ta Lääne-Euroopasse Elbest läände looduslikult, vaid inimeste abil levinud. Nii näiteks leidub teda sagedamini üksnes Ida-Saksamaal ja läänepiiril, mujal kasvab ta laiguti ja haruldasena. Lõunas ulatub tema levila Lõuna-Alpideni, aga Vahemere maades ja Väike-Aasias ta ei kasva.
Norra maran kasvab pioneertaime ja umbrohuna toitaineterikkal, tavaliselt lubjasel või turbasel pinnasel. Neid leidub teepervedel ning kraavide ja jõgede kallastel.
Eestis kasvab norra maran hajusalt, peamiselt jäätmaadel, kuivendatud turbapinnasel, teeservades.

Kirjeldus

Norra marana vars on tõusev kuni püstine, harunev, roheline, aga eredas päikesevalguses punane. Vars on kaetud hõredate pikkade harali karvadega.
Lehed on kolmetised, pika leherootsuga ja paiknevad varrel vaheldumisi. Alumised lehed võivad olla ka viietised. Lehed on elliptilised või äraspidimunajad, 2–6 cm pikad, sulgjad ja hõredalt kuni tihedalt karvased. Abilehed on tavaliselt 4 või 5 hõlmaga ja kuni 3 cm pikad.
Õisikuks on hõre pööris. Õied on mõlemasoolised, radiaalsümmeetrilised, 5 õielehega, kollased ja umbes 12 mm läbimõõdus. Tupplehed on pikemad kui kroonlehed: nende pikkus on 6–14 mm, aga munajad kroonlehed on algul 4–5 mm, pärast 8–10 mm pikad. Tolmukaid on tavaliselt 15–20. Norra maran õitseb juunist kuni septembrini.
Vili on kuni 1,3 mm pikkune pruunikas seemnis.
Kedrikvaksik

Kedrikvaksik (Biston) on vaksiklaste sugukonda kuuluv liblikaperekond.
Sellesse perekonda kuulub 49 liiki, neist elab Euroopas 3 liiki.
Ortogonaalne maatriks

Maatriks C on ortogonaalne maatriks, kui tema pöördmaatriks ühtib tema transponeeritud maatriksiga. Ehk: Cᵀ = C⁻¹ <=> C on ortogonaalne maatriks
Gustav Alexander Hermann Masing

Gustav Alexander Hermann Masing (5. september 1832 Vastseliina – 13. august 1901 Tartu) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1844–1846 Võru kreiskoolis, aastatel 1847–1850 Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikoolis õppis ta aastal 1851 keeleteadust ja aastatel 1851–1854 usuteadust. Oli aastatel 1856–1857 koduõpetajaks Toolamaa mõisas. Oli aastal 1857 prooviaaastal Vastseliina Katariina koguduses oma isa juures. Ordineeriti 22. juunil 1858 õpetajaks.
Oli aastatel 1858–1860 Võru praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1860–1901 oli ta Vastseliina Katariina koguduse õpetaja.

Isiklikku

Tema isa Carl Gottfried Gustav Masing oli Vastseliina Katariina koguduse õpetaja, vend Friedrich Gustav Heinrich Wilhelm Masing oli Räpina ja Mehikoorma koguduse õpetaja. Tema vanaisa oli Kanepi Jaani koguduse õpetaja Johann Philipp von Roth.
Tööstusomandi õiguskaitsetaotlus

Tööstusomandi õiguskaitsetaotlus on tööstusomandi kaitse seaduse ehk tööstusomandi eseme õiguskaitset sätestava eriseaduse kohaselt esitatud registreerimistaotlus tööstusomandi esemele õiguskaitse saamiseks. Patendikaitse taotlemise korral mõistetakse taotluse all patenditaotlust, kaubamärgikaitse taotlemise korral kaubamärgi registreerimise taotlust jne.
Renee Nõmmik

Renee Nõmmik (eesnimena kasutatud ka René; sündinud 26. juunil 1962 Kundas) on eesti tantsija, koreograaf ja tantsupedagoog. 
1984. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi tantsujuhtimise eriala. Seejärel tegutses rahvatantsukollektiivis Kullaketrajad.
Ta on 1992 loodud tantsutrupi Fine 5 Tantsuteater üks asutajaid.
Heimtali viinaköök

Heimtali viinaköök (nimetatud ka Heimtali viinaköök-juustukoda) on uusgooti stiilis ehitis Viljandimaal Viljandi vallas Heimtali külas. Hoone välisilme meenutab oma nurgatornidega Londoni Towerit. 
Heimtali viinaköök ehitati 1832. aastal ja oli Heimtali mõisa ajal meierei ja juustukoda. Hoone restaureeriti 1984. aastal. Praegu seisab hoone restaureerituna matkahuvilistele vaatamiseks.
Hoone on 1998. aastast ehitismälestisena riikliku kaitse all.
Viinaköögi juurest algab Heimtali õpperada.
Raivo J. Raave

Elulugu

Sündis Kalev Raave perekonnas.
TLÜ Riigiteaduste instituudi doktoriõppe 2005–2009, TLÜ sotsiaalteaduskonna filosoofia osakonna doktoriõppe 2002–2004. TLÜ sotsiaalteaduskonna teaduste magister MA 2002. TLÜ sotsiaalteaduskonna sotsiaaltöö BA 2000 ja EMK Teoloogilise Seminari teoloogia diplomiõppe 1994–1998, EELK Usuteaduste Instituut 1980–1984. On olnud Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli lektor,Tallinna Pedagoogilise Seminari ja Tallinna Ülikooli õppejõud, vabakutseline ajakirjanik ja literaat.
Raave on nimetanud oma vaateid postmodernseks traditsionalismiks. Tugineb nn traditsionalistide René Guénoni, Julius Evola, Aleksandr Dugini jt loomingule ning neoplatonismile (Pico della Mirandola, Marsilio Ficino jt). Platonile toetudes leiab Raave, et poliitika ja filosoofia peaksid olema ühe mündi kaks külge.
Raave on uurinud Nikolai Berdjajevi ja Aleksandr Dugini filosoofiat ning vene idee arenguid. Raave on tsentristliku maailmavaate toetaja. Usutunnistuselt kristlane.
"Konservatiivse revolutsiooni" asemel soovitab Raave rääkida "loovast konservatiivsusest" ning "sotsiaalse kapitali" asemel "sotsiaalsest energiast". Tema käsitluse järgi muudab sotsiaalsete nähtuste ümberdefineerimine energeetika terminitesse ka kapitalistlikku majanduskeelele keskendunud ühiskonda. Geopoliitikat on Raave nimetanud gnosiseks.
Raave korraldas loovuskoolitusi Anthony Robbinsi laadis, pealkirjadega "Reaalsuse muutmine" ja "Enese teostamine".
Alates 2008. aastast Keskerakonna liige, 2010. aastast Keskerakonna kultuurikogu esimees.

Isiklikku

Ta oli abielus Heli Vahingu ja Ülle Raavega. Raivo Raavel on seitse last: Henrik, Laura, Joosua, Susanna, Doris Kristina, Brigita-Maria, Carl Joosep.
Vahur Ööpik

Vahur Ööpik (sündinud 21. juunil 1957) on eesti füsioloog ja sporditeadlane, Tartu Ülikooli spordifüsioloogia professor.
Ta lõpetas aastal 1975 Juuru Keskkooli. Aastal 1979 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna cum laude.
Aastatel 1998–2007 oli Ööpik Tartu Ülikooli Kehakultuuriteaduskonna dekaan.