Suurbritannia Eurovisiooni lauluvõistlusel

Piirkondade iseseiseva osalemise püüdlused

1969. aasta lauluvõistlustel tahtis Wales osaleda iseseisvalt, kõmrikeelse BBC Cymru ringhäälingu kaudu, ning korraldas ka Cân i Gymru eelvaliku, kuid kuna Wales ei ole iseseisev riik, ei lubatud Walesil osaleda, sest Suurbritanniat võib võistlusel esindada ainult BBC. Šoti Rahvuspartei on tahtnud, et Šotimaa saaks iseseisvalt võistlusel osaleda, kuid viimatinimetatud põhjusel ei ole lubatud Šotimaal iseseisvalt võistlusel osaleda. 11. veebruaril 2008 lubati küll Šoti ringhäälingul saada Euroopa Ringhäälingute Liidu liikmeks, kuid siis ei oleks Šotimaa ikka saanud Eurovisioonil iseseisvalt osaleda, kuna BBC esinduse ainuõigus kehtib terves Suurbritannias.
25. novembril 2013, Šotimaa iseseisvusreferendumi eel, koostati plaan, mille kohaselt oleks BBC Scotland üle viidud Scottish Broadcasting Services'i alla, mis oleks peale ERL liikmeks astumist võimaldanud Šotimaal esineda. Kuna aga 18. septembril 2014 otsustas enamus Šotimaa valijatest jääda edasi Suurbritannia koosseisu, jäi ka BBC esinduse ainuõigus terves Suurbritannias kehtima ka Šotimaal.

Rekordid

Suurbritannia on võitnud lauluvõistlust viiel korral, mis tähendab, et ta jagab kolmandat kohta koos Prantsusmaa ja Luksemburgiga, kõige enam kordi võitnud riikide järjestuses.
Suurbritanniale kuulub siiani Eurovisioonil katkematu osalemise rekord – alates 1959. aastast on riik osalenud igal lauluvõistlusel, seega kokku 57 korda. Kuigi Saksamaa on kokku osalenud rohkematel lauluvõistlustel – 59 korda, katkes Saksamaa katkematu osalus 1996. aastal, peale 40 võistlust, ning Saksamaa on 2015. aasta võistluse järel osalenud järjest vaid 18 võistlusel. Praegu on siin Suurbritannia rivaaliks vaid Hispaania, mis on osalenud järjest 55 lauluvõistlusel – alates debüüdist 1961. aastal igal võistlusel. Kolmandal kohal on Rootsi 40 järjestikuse osalusega alates 1976. aastast.
Kuni 2004. aastani hoidis Suurbritannia rekordit suurima kogutud punktisumma üle. 1997. aastal kogus "Love Shine A Light" 227 punkti. Kuid 1997. aastal osales võistlusel vaid 25 riiki, kuid 2004. aastal, mil rekord purustati, osales 36 riiki. Kuni 2009. aastani hoidis Suurbritannia ka rekordit kõige suurema edumaa eest teise koha ees. Sarnaselt eelmisega oli seegi rekord saavutatud 1997. aastal, mil teine koht jäi maha 70 punktiga. 2009. aastal purustas selle rekordi Norra eest Alexander Rybak, kes kogus teisest kohast 169 punkti rohkem.
1976. aastal kogus Suurbritannia 17 riigilt 164 punkti, mis on keskmiselt 9,64 punkti iga riigi kohta. See rekord püsib siiani ning arvatavasti jääbki püsima, kuna osalevate riikide arv on mitmekordistunud. Kuigi 2009. aasta võitja Norra kogus keskmiselt 9,44 punkti 41 riigilt, mis on 0,20 punkti väiksem püsivast rekordist.
Suurbritannia on jõudnud kõige rohkem teisele kohale – ajavahemikus 1959–1999 15 korda.
Suurbritannia on siiani korraldanud kõige rohkem lauluvõistlusi – 8, järgnevad Iirimaa 7 ja Rootsi 6 korraga. Neli võistlust (1960, 1963, 1972 ja 1974) korraldati, kui eelmise aasta võitjariigid ei saanud majanduslikel põhjustel ise võistlust korraldada. Neli võistlust (1960, 1963, 1968 ja 1977) on toimunud Londonis, mis omakorda jagab Luxembourgiga teist kohta korraldatud lauluvõistluste hulgas, Dublini järel.