google/wiki40b huggingface dataset:
Keskpäevatund

"Keskpäevatund" on Raadio Kuku saade, mis käsitleb aktuaalseid poliitika- ja ühiskonnaelu küsimusi. Saade on eetris iga nädal alates 16. maist 1992.
Esimene saatejuht (aastatel 1992–2000) oli Harri Tiido, kes tegi saadet koos või vaheldumisi Hans H. Luige ja Rein Langiga. Saate alapealkiri oli "Elust banaanivabariigis", mis kõlas koos pealkirjaga "Keskpäevatund" saate signatuuris.
Hiljem on saadet on juhtinud Hannes Astok ja Priit Hõbemägi, kelle jutukaaslasteks on olnud peamiselt Rein Kilk ja Ainar Ruussaar. Saates on aastate jooksul käinud tuntud ühiskonnategelasi, näiteks Meelis Atonen, Marek Strandberg ja Kersti Kaljulaid, Robert Lepikson, ning ajakirjanikud Kalle Muuli, Peep Kala, Erki Berends, Andrus Saar, Tiit Karuks jpt. 
Saadet saab kommenteerida blogilehel http://keskpaevatund.blogspot.com/. Kuni 2019. aasta maini sai seda teha anonüümselt, seejärel võeti anonüümse kommenteerimise võimalus ära. Saatejuhid reageerivad sageli kuulajate avaldatud blogikommentaaridele.
Clarence Seedorf

Koondisekarjäär

Hollandi rahvuskoondises mängis Seedorf 1994–2008 87 mängu ja lõi 11 väravat.
Debüüt koondises toimus 14. detsembril 1994, kui Luksemburgi jalgpallikoondist võideti 5:0. Esimese värava koondise kasuks lõi Seedorf 29. märtsil 1995, kui võideti 4:0 Malta jalgpallikoondist.
1996. aasta EM-il Inglismaal kuulus Seedorf juba põhirivistusse, alustades iga mängu algkoosseisus. Alagrupis viigistati Šotimaa jalgpallikoondisega 0:0, võideti Šveitsi jalgpallikoondis 2:0 ja kaotati Inglismaa jalgpallikoondisele 1:4. Holland jagas alagrupis Šotimaaga teist kohta ja ka väravate vahe oli võrdne, aga enam löödud värava tõttu pääses Holland veerandfinaali Prantsusmaa jalgpallikoondise vastu. Selles kohtumises väravaid ei löödud ja järg jõudis penaltiseeriani, kus kahe võistkonna peale oli Seedorf ainus eksija.
1998. aasta MM-il Prantsusmaal viigistas Holland Belgia jalgpallikoondisega 0:0, võitis Lõuna-Korea jalgpallikoondise 5:0 ja viigistas Mehhiko jalgpallikoondisega 2:2 ning võitis võrdsete punktide juures tänu paremale väravate vahele Mehhiko ees alagrupi. Alagrupis mängis Seedorf 69 esimest minutit Belgia vastu. Järgnes kohtumine Jugoslaavia jalgpallikoondisega, mille Holland võitis 2:1 ja Seedorf mängis kogu mängu. Veerandfinaalis alistati sama tulemusega Argentina jalgpallikoondis, aga Seedorf ei mänginud. Poolfinaalis Brasiilia jalgpallikoondise vastu sekkus Seedorf lisaajal 111. minutil seisul 1:1 ja 9 minutit hiljem järgnes penaltiseeria, mille Brasiilia võitis 4:2. Seedorf lööma ei pidanud. Pronksimängu tegi Seedorf kaasa algusest lõpuni ja Holland kaotas Horvaatia jalgpallikoondisele 1:2.
2000. aasta EM-il oma kodumaal võitis Holland kõik alagrupimängud ja veerandfinaalis, kus Seedorf ei mänginud, Jugoslaavia 6:1. Poolfinaalis Itaalia jalgpallikoondise vastu jäid väravad löömata. Seedorf sekkus vahetusest 86. minutil. Penaltiseerias sai Holland sisse ainult ühe penalti (Seedorf ei pidanud lööma) ja kaotas 1:3. Pronksikohtumist ei toimunud.
2004. aasta EM-il Portugalis viigistas Holland alguses Saksamaa jalgpallikoondisega 1:1 (Seedorf ei mänginud), siis kaotas Tšehhi jalgpallikoondisele 2:3 (Seedorf mängis esimesed 86 minutit ja sai juba 9. minutil kollase kaardi) ning alistas Läti jalgpallikoondise 3:0 (Seedorf mängis kogu kohtumise). Holland pääses Tšehhi järel teisena edasi. Veerandfinaalis Rootsi jalgpallikoondise vastu mängis Seedorf kogu mängu, aga väravad jäid löömata. Penaltiseerias võitis Holland 6 löögi järel kummaltki poolt 5:4, Seedorf ei pidanud lööma. Poolfinaalis, kus Seedorf mängis kogu mängu, kaotas Holland Portugali jalgpallikoondisele 1:2. Pronksikohtumist ei toimunud.
Alissa Galljamova

Alissa Mihhailovna Galljamova (vene keeles Алиса Михайловна Галлямова; sündinud 18. jaanuaril 1972 Kaasanis) on vene maletaja, naiste suurmeister (1989).
Galljamova on pärit vene-tatari perekonnast. Ta on kolmekordne Venemaa naiste malemeister (1997, 2009, 2010). Euroopa naiste meistrivõistlustel võitis ta kaks pronksmedalit (2002, 2017).
Galljamova mängis maailmameistrivõistlustel. 1990. aastal MM-i pretendentide turniiril Bordžomis jagas ta 3.–4. kohta. 1991. aastal MM-i tsoonidevahelisel turniiril Suboticas jagas ta 8.–12. kohta. 1993. aastal MM-i tsoonidevahelisel turniiril Jakartas sai teise koha ja pääses edasi Tilburgis peetud pretendentide turniirile, kus saavutas 4.–5. koha. 
1995. aastal MM-i tsoonidevahelisel turniiril Chişinăus jagas Galljamova 3.–6. kohta ja pääses edasi 1997. aastal Groningenis peetud pretendentide turniirile. Galljamova võitis turniiri (teise koha sai Xie Jun). Reglamendi järgi turniiri kaks paremat pidid mängima 1998. aastal matši selgitamaks uue tiitlipretendendi. FIDE määras toimumise paigaks Shenyang Shi. Galljamova sellega ei nõustunud ja FIDE kuulutas tiitlipretendendiks Xie Juni. Kuid MM-i tiitlimatš jäigi pidamata ja FIDE otsustas, et MM-matši mängivad Xie Jun ja Galljamova. 1999. aastal Kaasanis ja Shenyang Shis toimunud tiitlimatši Galljamova kaotas tulemusega 6½:8½.
2006. aastal MM-i turniiril Jekaterinburgis võitis Galljamova poolfinaalis Viktorija Čmilytėt, kuid kaotas finaalis Xu Yuhuale.
Ta võitis naiste maleolümpiatel Nõukogude Liidu (1990) ja  Ukraina (1992) naiskonna koosseisus hõbemedali ning Venemaa naiskonna koosseisus kuldmedali (2010) ja kaks pronksmedalit (1996, 2000).  
Galljamova sai FIDE-lt 1988. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 1989. aastal naiste suurmeistri ja 1993. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse. 
Ta oli abielus malesuurmeistri Vassõl Ivantšukiga.
Eine murul

Popkultuuris

Maal on nime andnud mitmetele popkultuuriteostele, näiteks Eestiski on ilmunud kaks animafilmi: "Eine murul" (1987) ja "Eine murul" (2011).
Lahingukool

Tegevus

Kooli ülesandeks on vanemallohvitseride ja reservohvitseride koolitamine ning täiendõpe. 
Vanemallohvitseri kursus (VAK) algab augustis ja lõpeb juunis, koosnedes baasosast (VABK) ja erialaosast (VAEK), mis sageli toimub väljaspool kooli vastavates väeosades.
Reservohvitsere koolitatakse nii ajateenijatest (RRÜBKA kursustel) kui ka vabatahtlike reservohvitseride kursustel (VROK).

1920–1940

Vabadussõjas ei olnud soodsaid võimalusi allohvitseride ettevalmistamiseks, sest iga mees oli hädavajalik võitlemiseks rindel. Sõja lõppedes vajas kaitsevägi aga allohvitsere, kes oleksid suutelised kasvatama ja õpetama sõdureid rahuajal. 
Vajaliku kaadri koolitamiseks moodustati jala-, suurtüki- ja ratsaväekoolid, mis paiknesid Tallinnas. 
Jalaväekoolile pandi alus 20. mail 1920 sõjaministri päevakäsuga nr 321. Seda kuupäeva loetakse Allohvitseride Kooli sünnipäevaks ja sama kuupäeva (20. mai) tähistatakse ka lahingukooli aastapäevana. 
Allohvitseride Kool sai oma nime 1921. aasta jaanuaris jala-, suurtüki- ja ratsaväe koolide ühendamisel üheks väeosaks. 1928. aasta sügisel lõpetati ajateenijate allohvitseride ettevalmistamine Allohvitseride Koolis, kooli ainsaks ülesandeks jäi täienduskursuste korraldamine üleajateenijatele. Samas paigutati Allohvitseride Kool Juhkentalist Ülemiste kasarmutest Tondile II plokki.
1936. aastal Allohvitseride Kool likvideeriti ja sama aasta lõpus asutati Lahingukool. Lahingukooli õppetöö eesmärgiks oli ohvitseride, allohvitseride ja portupee-aspirantide sõjalise kasvatuse süvendamine, lahingutehniliste ja taktikaliste ettevalmistuste täiendamine, viimistlemine ja ühtlustamine. Samuti erialaste teadmiste ja oskuste andmine, uute täiendamine, viimistlemine ja ühtlustamine, uute relvade ja võitlusvahendite käsitsemine ning katsetamine.

Taasloomine

Kaitseväe Lahingukool taasasutati 27. detsembril 1992 asukohaga Võrus Meegomäel endises Kuperjanovi Üksik-jalaväepataljoni majutuskohas vanas ALMAVÜ autokoolis. 
Esmaseks ülesandeks sai ajateenijatest nooremallohvitseride ja kaadrikaitseväelastest vanemallohvitseridele haridussüsteemi ja väljaõppe arendamine. Selleks asutati seersandikursus (SK) ja veeblikursus (VK). Eeskuju võeti sageli Soome kaitsejõududest, kus said väljaõppe mitmed instruktorid. Aastas õpetati kaitseväele välja 2–3 u 150–200-liikmelist lendu noorem- ja vanemallohvitsere, mis tagas ja säilitas õppekvaliteedi kõrge taseme koolis ning arendas ühtlast lahingulist ettevalmistust kogu kaitseväes.
2000. aastate algul lõpetati koolis ajateenijate-nooremallohvitseride ettevalmistamine. Jätkati vanemallohvitseride ja reservohvitseride kursustega.
Lahingukool liitus Kaitseväe Ühendatud Õppeasutustega 2010. aasta 1. augustil. 2014. aastal valmis Võrus Taara linnakus kaasaegne kasarmu- ja õppehoone ning 2014. õppeaasta algas uues majas.
Tšuvaši keel

Murded

Tšuvaši keelel on kaks suurt murret – anatri ja virjal.

Kirjakeel

Kirjakeel on teada 18. sajandist. Alates 1872. aastast kasutatakse kirillitsat.

Kood

ISO 639-1 kood: cv

ISO 639-2 kood: chv
Lancasteri väin

Lancasteri väin on väin Kanadas Nunavutis. Väinast põhja pool on Devoni ning lõuna pool Baffini ja Somerseti saar. Väinast ida pool asub Baffini laht, lääne pool Barrow' väin ja edela pool Prince Regenti väin.
Lancasteri väin moodustab Loodeväila idaosa.
Väin on üheksa kuud aastas jääga kaetud.
Lancasteri väinas elab palju loomi: vaalad (narval, valgevaal, grööni vaal), loivalised (viiger, habehüljes, grööni viiger, morsk), jääkaru ja merelinnud (põhjatirk, kalakajakas, jää-tormilind, krüüsel, randtiir, vandelkajakas, lumehani). Loomarohkust seletab asjaolu, et väinas elavate harilike jääturskade hulka hinnatakse 30 tuhandele tonnile ja enamik loomi püüab neid.
Lancasteri väinale andis nime maadeavastaja William Baffin 1616 oma ekspeditsiooni ühe rahastaja James Lancasteri auks. Ka teiste rahastajate Smithi ja Jonesi järgi nimetas ta väina.
1818. aastal loobus John Ross oma ekspeditsiooniga väina läbimast, kui talle tundus, et ta näeb väina blokeerivaid kaljusid. Arvatavasti olid need jäämäed.
Kanada riik uuris Lancasteri väina põhjalikult 1930. aastatest 1950. aastateni. Juhtumisi tarvitati selleks Teises maailmasõjas kasutatud raskepommituslennukeid Avro Lancaster, mis olid kohandatud kaardistamiseks.
Grubbsi katalüsaatorid

Grubbsi katalüsaatoriteks kutsutakse seeriat üleminekumetallide karbeeni komplekse, mida kasutatakse katalüsaatoritena alkeenide metateesis.
Nimetuse on need saanud keemik Robert H. Grubbsi järgi, kelle juhendamisel neid esimest korda sünteesiti. Välja on töötatud mitu põlvkonda Grubbsi katalüsaatoreid.
Seda tüüpi katalüsaatorid taluvad mitmesuguseid funktsionaalrühmi alkeeni substraatides, on õhule vastupidavad ja sobivad kokku paljude lahustitega. Seepärast on Grubbsi katalüsaatorid saanud populaarseks orgaanilise keemia sünteesis.
Grubbs sai koos Richard R. Schrocki ja Yves Chauviniga Nobeli keemiaauhinna panuse eest alkeenide metateesi valdkonnas.

Grubbsi katalüsaatorite rakendused

Esimese põlvkonna Grubbsi katalüsaatorid on jätkuvalt kasulikud, leides laialdast rakendust laboratooriumites alkeenide metateesi reaktsioone sisaldavate sünteeside katalüüsimises. Teise põlvkonna ja Grubbs-Hoyveda katalüsaatorid on lisanud ka võime katalüüsida triasendatud tsükloalkeenide tsükli sulgemise metateesi ja steeriliselt takistatud või elektroonselt deaktiveeritud alkeenide rist metateesi. Põhiliselt kasutatakse täpseteks keemilisteks sünteesideks. Alkeenide metateesi suuremahulistes kaubanduslikes protsessides kasutatakse peaaegu alati heterogeenseid katalüsaatoreid või defineerimata struktuuriga ruteeniumtrikloriidil põhinevaid katalüsaatori süsteeme.
Eesti Geoloogiakeskus

Eesti Geoloogiakeskus OÜ (EGK) on Eestis tegutsev geoloogiateenuseid (nt geoloogiline kaardistamine, ehitusmaterjalide, energeetilise tooraine jms väljaselgitamine jne) pakkuv osaühing. Eesti Geoloogiakeskus toodab mitmekülgset infot maapõue kohta.
3. juuni 1937 asutati Eesti Geoloogiline Komitee, mille tegevus lõpetati 1940. 1957 moodustati Geoloogia ja Maapõue Kaitse Valitsus (ka Eesti NSV Geoloogia Valitsus). 1993 aastast kuulub see Keskkonnaministeeriumi valitsemisalasse. 1. märtsist 1997 on EGK riigi osaühing. 1993. aastat juhib Eesti Geoloogiakeskust Vello Klein.
Ak möngülüü aska

"Ak möngülüü aska" (kirgiisi keeles Кыргыз Республикасынын Мамлекеттик Гимни, vene keeles Государственный гимн Киргизской Республики) on Kõrgõzstani riigihümn. Laul esitati esimest korda 1992. aastal.
Nikolai Trankmann

Nõukogude võimu teenistuses

Nikolai Trankmann oli 1940. aasta juunikuust kuni juulikuuni NSV Liidu NKVD informatsioonibüroo töötaja Eestis, kuni 1940. aasta oktoobrini oli ta Virumaa tööstus- ja kaubandusettevõtete natsionaliseerimiskomitee esimees Narvas ja 1941. aasta suvel Narva segakaubastu direktor.
1941. aastal, pärast Saksamaa kallaletungi Nõukogude Liidule, astus Trankmann vabatahtlikult Narva hävituspataljoni ning temast sai hiljem Narva töölispolgu staabiülem. 1942. aastal astus ta Eestimaa Kommunistlikku Parteisse. 1942–1943 oli ta 8. Eesti Laskurkorpuse 249. Eesti Laskurdiviisi staabiülem, 1943–1944 8. Eesti Laskurkorpuse 7. Eesti Laskurdiviisi 27. Laskurpolgu ülem ja 1944–1946 8. Eesti Laskurkorpuse 7. Eesti Laskurdiviisi 27. Laskurpolgu ülema asetäitja. 
Armeeteenistuse lõppedes oli tal polkovniku auaste.
Nikolai Trankmann on maetud 20. veebruaril 1990 Tallinna Metsakalmistule.
Traktuur

Mehaaniline orel

Kõla tekib kohe pärast klahvi vajutamist, ei hiline. Klahv on ühendatud abstrakti abil ventiiliga, mis asetseb tuulepõhjas. Kui ventiil avaneb, siis õhk pääseb vilesse ja tekib kõla. Mehaanilise traktuuriga orelitel on sobiv esitada erinevates stiilides orelimuusikat. Mehaanilised orelid on vastupidavad külmades ja niisketes kirikutes. Kuna kirikutes on temperatuur ja õhuniiskus muutlik, on vaja aeg ajalt oreli traktuuri reguleerida. Seda peab oskama teha organist või teeb oreliehitaja.

Pneumaatiline orel

Kõla tekib hilinemisega pärast klahvi vajutamist. Õhk pääseb vilesse toonkanalite kaudu ja see võtab aega, sellepärast kõla hilineb. Kõla hilinemist pneumaatilisel orelil saab reguleerida väiksemaks. Pneumaatilised orelid olid levinud 19. sajandi lõpust kuni umbes 1940. aastani. Eestis on palju pneumaatilise traktuuriga oreleid. Pneumaatilise traktuuriga orelid ei ole nii vastupidavad ja seetõttu tänapäeval neid ei ehitata või kui ehitatakse, siis teatud stiili taotluse jaoks. Pneumaatilised orelid on parimad romantismi perioodi orelimuusika esitamiseks.

Elektriorel ehk elektritraktuuriga orel

Kõik tööprintsiibid toimuvad elektri või elektroonika abil. Iga vile all on elektrimagnet, mis avab tuulele pääsu vilesse. Elektrioreli kõla erineb "elavast", st mehaanilise või pneumaatilise traktuuriga orelist. See meenutab süntesaatori oma, kuid mõned head elektriorelid suudavad jäljendada ka maailmakuulsate orelite kõla. Külmades ja niisketes kirikutes ei pea aga elektriorel vastu ja seepärast ei soovita sinna elektriorelit paigaldada. Kõige sobivam on muutliku temperatuuri ja õhuniiskusega kirikusse ehitada mehaaniline orel.
Looduslikud ühendid

Looduslikeks ühenditeks ehk looduslikeks produktideks nimetatakse orgaanilises ja biokeemias orgaanilisi ühendeid, mida sünteesitakse eluslooduses. Suur hulk neist omab bioloogilist aktiivsust. Siia ei kuulu looduse toimimises sünteesitavad lihtsad ja makromolekulaarsed orgaanilised ühendid.
Paljud looduslikest ühenditest on valmistatavad ka keemilise täissünteesi teel lihtsamatest algühenditest. Keeruliste looduslike ühendite saamiseks kasutatakse tihti poolsünteetilisi meetodeid, mille puhul lähtutakse sobivast looduslikust algmaterjalist. Kui sünteesis saadakse loodusliku ühendiga analoogne, kuid modifitseeritud struktuuriga ühend, siis nimetatakse seda struktuurianaloogiks.
Märkus: Keemias ei kasutata terminit "looduslikud ühendid" mitte kõigi looduses esinevate ühendite kohta. Anorgaanilise looduse osas kasutatakse termineid nagu mineraalid või anorgaanilised ühendid. Ka biomakromolekule (näiteks valgud) vaadeldakse omaette klassina. Looduses sünteesitakse ka mitmeid madalmolekulaarseid orgaanilisi ühendeid nagu etanool (käärimisprodukt), atsetoon, äädikhape, karbamiid jt, mida ei paigutata looduslike ühendite alla.
Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool

Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool on kool Tallinnas aadressil Vabaõhukooli tee 7.
Kooli idee käisid välja Eesti riigivanem Konstantin Päts ja Eesti Punane Rist. Esialgu loodi kool eesmärgiga seal õpetada nõrgema tervise, alatoitumuse ja teiste selliste puudustega lapsi. Koolimaja ehitus lõppes jaanuaris 1938 ja kool alustas tegevust 1. märtsil 1938.
1948. aastal sai kooli nimeks Kose-Lükati Sanatoorne Metsakool. 1994. aastal taastati varasem nimi Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool.
David de Gea

Klubikarjäär

David de Gea mängib Manchester Unitedis alates hooajast 2011–2012. Varem mängis ta La Liga klubis Madridi Atlético.
Hispaanias sai ta kiiresti klubi põhiväravavahiks ja aitas Atléticol võita UEFA Euroopa Liiga hooajal 2009–2010.
De Gea kolis Inglismaale 2011. aasta juunis. Ta vahetas välja klubi endise põhiväravavahi Edwin van der Sari, kes lõpetas jalgpallurikarjääri.
Hooajal 2012–2013 tuli ta Manchester Unitediga Inglismaa meistriks.
Hooaegadel 2012/2013, 2014/2015, 2015/2016, 2016/2017 ja 2017/2018 on ta valitud Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu. Hooaegadel 2013/2014, 2014/2015, 2015/2016 ja 2017/2018 on ta valitud fännide poolt Manchester Unitedi aasta parimaks mängijaks.

Rahvuskoondis

De Gea tuli Hispaania noortekoondistega 2007. aastal Euroopa alla 17-aastaste meistriks ning 2011. ja 2013. aastal Euroopa alla 21-aastaste meistriks.
Hispaania rahvuskoondises tegi De Gea debüüdi 8. juunil 2014 sõprusmängus El Salvadori vastu.
De Gea valiti Hispaania koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlusteks, kuid üheski mängus ta platsile ei pääsenud.
2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel oli ta Hispaania põhiväravavaht.
De Gea kuulus 2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril Hispaania olümpiakoondisse.

Isiklikku

Alates 2010. aastast on tema elukaaslane lauljatar Edurne.
Nikolai Jõeste

Nikolai Jõeste (kuni 18. juunini 1935 Nikolai Jegorov, 17. mai 1887 – aprill 1942 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant) ja loomaarst.
Nina Grieg

Nina Grieg (sünninimi Nina Hagerup; 24. november 1845 Bergen – 9. detsember 1935 Kopenhaagen) oli norra laulja (sopran), helilooja Edvard Griegi abikaasa ja nõbu.
Nad abiellusid 11. juunil 1867 Kopenhaagenis. Koos reisisid nad mööda Euroopat ja andsid kontserte. Arvustused olid tavaliselt ülihead. Ninat peeti oma abikaasa laulude väga tundlikuks interpreediks.
Inglise helilooja Frederick Delius pühendas talle kaks laulutsüklit (1888, 1890).
Pärast abikaasa surma 1907 elas ta Kopenhaagenis.
Dida

Klubikarjäär

Aastatel 2000–2010 mängis ta klubis AC Milan. Klubiga sai ta kaks Meistrite liiga võitu ning ühe Serie A ja Coppa Italia võidu. Karjääri lõpetas ta 2015. aastal Brasiilia kõrgliiga klubis Internacional.
Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium

Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium on aastast 1987 välja antav auhind eesti rahvatantsu ja autoritantsu valdkonnas silmapaistnud inimesele.
Stipendiumi annab välja Eesti Rahvuskultuuri Fondi allfondina tegutsev Ullo Toomi Fond. Laureaadid kuulutatakse välja Ullo Toomi sünnipäeval 14. septembril.
Thrasops jacksonii

Levik

Neid võib kohata Tansaanias, Keenias, Ugandas, Rwandas, Burundis, Kamerunis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Kongo Vabariigis ja Sambias.

Inimese tervisele ohtlikud kohtumised

Thrasops jacksonii hammustus võib inimesel mürgistusseisundi esile kutsuda, teada on üks mitteametlikuks tunnistatud juhtum.
Madis Noppel

Madis Noppel (sündinud 11. aprillil 1951 Tartus) on eesti geofüüsik.

Elulugu

Noppel on teenistuja poeg.
Lõpetas 1970. Tartu 1. keskkooli, 1975 TÜ füüsika osakonna, 1984 TÜ aspirantuuri, füüsika-matemaatikakandidaat (1990, Geofüüsika Peaobservatoorium, Leningrad), väitekiri "Теория и методика определения аппаратной матрицы электрического анализатора аэрозолей". Oli 1975–2003 TÜ aeroionisatsiooni ja elektroaerosoolide labori nooremteadur, teadur, vanemteadur, 2003–07 TÜ keskkonnafüüsika instituudi vanemteadur, 2007– TÜ FI bio- ja keskkonnafüüsika osakonna vanemteadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: õhuelektrinähtused ja aerosoolifüüsika, nukleatsiooni teooria. Üle 30 teadustrükise.
Pilvi Blankin-Jones

Liikmesus

Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige ning kuulub ka Eesti Tekstiilikunstnike Liitu.

Isiklikku

Oli abielus kunstnik Aleksander Salminiga.
Sümbolitevaheline interferents

Sümbolitevaheline interferents on digitaal- ja telekommunikatsiooni valdkonda puudutav probleem, mis seisneb signaali moonutustes ning edastatavate sümbolite eristamise keerukuses. Sümbolitevaheline interferents tekib, sest ühe sümboli edastamiseks kasutatud impulss venib ajas nii, et osa sümboli energiast jõuab vastuvõtjasse alles samaaegselt uute järgnevate sümbolitega. Sel viisil laialivalgunud signaal toimib mürana järgnevate sümbolite detekteerimise suhtes ning raskendab oluliselt detektori tööd, suurendades sellega tõenäosust vigadele vastuvõetud andmetes.
Sümbolitevaheline interferents esineb nii juhtmetega kui juhtmevabades võrkudes. Esimesi kordi täheldati seda nähtust siis, kui loodi transatlantiline telegraafiliin morsekoodis sõnumite edastamiseks ning tol ajal lahendati probleem edastuskiiruse vähendamisega.  Tänapäeval kasutatakse selle soovimatu nähtuse mõjude vähendamiseks näiteks adaptiivseid ekvalaisereid ja veaparanduskoode.

Mitmekiireline levi

Üks sümbolitevahelise interferentsi põhjuseid on mitmekiireline levi, mis seisneb selles, et raadiokanalis võib signaal moonduda peegeldumise või paindumise teel. Selliste mõjutuste tõttu ei koosne vastuvõetud signaal ainult ühest saadetud signaalist, vaid antud punktis vastuvõetud signaalide kombinatsioonist, mis on kohale jõudnud eri teid pidi eri ajahetkedel ning mille tulemusena on kadunud õige ajaline järjestatus ja tekkinud signaalikomponentide vahel amplituudi- või faasinihe.

Edastuskanali piiratud ribalaius

Veel üks sümbolitevahelise interferentsi põhjus on piiratud ribalaiusega sidekanal, kus on mingisugusest sageduse suurusest kõrgemat ei ole enam võimalik edastada. Kui signaal läheb läbi sellise kanali, on vastuvõetava signaali impulsskuju teine kui algsel ning puuduvad sageduskomponendid, mis olid suuremad kui see piirsagedus.

Vastumeetmed

Vastumeetmetena on võimalik kasutada süsteemides suuremat ribalaiust, lühendada ühe impulsi kestust või tekitada sümbolite edastuse vahele kontrollpause (guard interval / period). Ka väheneb vigade tõenäosus, kui vähendada ühe sekundi jooksul edastusvahendis toimuvaid sümboli muutusi (sümbolkiirus) kasutades digitaalset modulatsiooni või liinikoodi.
Piiratud ribalaiusega süsteemides on võimalik sümbolitevahelise interferentsi mõjudest vabaneda impulsi kuju modifitseerides Nyquisti ISI kriteeriumitele vastavaks (aja ja sageduse domeeni sidumine) või paigutades vastuvõtjasse paigutatud ekvalaiseri, mille ülesandeks on sidekanali sageduskarakteristiku ühtlustamine. Sidekanali sageduskarakteristik ei ole sidesüsteemi konstrueerimise ajal tavaliselt teada, seetõttu peab ekvalaiser olema adaptiivne – kohanduma olukorraga pärast töö alustamist. Võimalik vahend sümbolitevahelise interferentsi mõjude vähendamiseks on ka erinevate algoritmide abil õige bitijada järjestuse ennustamise teel vigade leidmine (näiteks Viterby algoritm).
Nicolaus Glossenus

Nicolaus Conradus Glossenus (allikates ka Closen(us), Colosseno; umbes 1500 Hamburg Saksamaa – pärast 1546 Saksamaa) oli Tallinna vaimulik.
1530ndatel kutsus Tallinna raad ta Tallinna superintendendiks. Tallinnasse jõudis ta 1533.
1533–1539 oli ta Tallinna superintendent.
Tõenäoliselt rajas ta Tallinnasse vaeste koolipoiste ja linnastipendiaatide institutsiooni.
1539 tagandas Tallinna raad ta ametist ja Glossenus lahkus Tallinnast.