google/wiki40b huggingface dataset:
Désappointementi saared

Désappointementi saared (prantsuse Îles du Désappointement) on saared Prantsuse Polüneesias, kõige kirdepoolsemad Tuamotu saartest.
Saarte pindala on 12 ruutkilomeetrit. Saared on madalad ja kuivad, inimeluks vähesobivad. 
Saarestik koosneb kolmest väikesest koralliatollist Tepoto, Napuka ja Pukapuka. 2002. aasta rahvaloenduse põhjal elab saartel vastavalt 54, 257 ja 197, kokku 508 inimest, peamiselt polüneeslased. Ajaloolistel põhjustel moodustavad Tepoto ja Napuka ühise kommuuni, Pukapuka moodustab eraldi kommuuni.
Läänes olevad Tepoto ja Napuka saare koloniseerisid lähedalolevatelt Tuamotu saartelt pärit rändurid, idapoolse Pukapuka koloniseerisid ümberasujad Markiisaartelt, mis asuvad viissada kilomeetrit põhja pool.
Fernão de Magalhães avastas eurooplaste jaoks Pukapuka saare 1521. Ekslik kuulujutt räägib, et saarestikule andis nime just Magalhães, kes ei suutnud sealt leida magedat vett. Tegelikult oli selleks Briti maadeavastaja John Byron 1765. Tema oli esimene eurooplane, kes Napukale jõudis. Ta nimetas Napuka ja Tepoto Pettumuse saarteks (Disappointment Islands) sellepärast, et pärismaalased suhtusid neisse vaenulikult.
Kaasasündinud südamerike

Kaasasündinud südamerike ehk kongenitaalne südamerike (ladina keeles vitium cordis congenitum) on mitmetel südamega sündinud loomadel juba sündides esineda võiv südamerike, mis liigitatakse väärarengute hulka. Erinevad kaasasündinud südamerikked liigitatakse südamehaiguste hulka. Neid eristatakse vajadusel omandatud südamehaigustest käsitledes neid kaasasündinud südamehaigustena.

Inimlaste kaasasündinud südamerikked

Kaasasündinud südamerikete (KSS) all peetakse silmas südame struktuurse ehituse muutusi alates sünnist, mida võib esineda nii poistel kui ka tüdrukutel. 
Südamerike on varajases looteeas väljakujunenud südame ehituslik ja/või talitluslik arenguhäire, mis võib haarata südameklappe, veresooni, südameõõnte vahelisi vaheseinu või südame arengut tervikuna ja neid loetakse esinevat kõigist teistest kaasasündinud defektidest kõige sagedamini. 
Rikke raskusaste võib olla väga erinev – olematuid või kergeid sümptomeid põhjustavatest ehituslikest kahjustustest, mis paranevad suure tõenäosusega iseenesest, kuni surma põhjustavate tagajärgedeni.

Kaasasündinud südamedefektide põhjused

On palju tegureid, mis võivad soodustada kaasasündinud südamerikkeid. Üheks teguriks on nukleotiidide muutused organismi geneetilises koodis ehk geenimutatsioonid südame arengut määravate geenide DNAs. Geneetiliseks põhjuseks saab lugeda ka geenide vigast ekspresseerumist ehk avaldumist. Näiteks geenid nodal, activin A ja pitX2C määravad areneval lootel parema ja vasema poole. Kui need geenid aga valesti avalduvad, tekivad südame struktuurides muutused, mis põhjustavad südamedefekte, nagu näiteks kaksikväljumine paremast vatsakesest, kaksiksuubumine vasakusse vatsakesse, suurte arterite transpositsioon, ühine atrioventrikulaarne kanal ning Fallot’ tetraad.
Defektide teket võivad mõjutada ema elustiil ja tervis raseduse ajal. Suitsetamine, narkootikumide või alkoholi tarbimine ning ravimite manustamine raseduse alguses ja vältel võib areneval lootel suurendada kaasasündinud südamedefektide esinemise tõenäosust. Embrüot võib mõjutada ka teatud kindlate toitainete puudumine, nagu näiteks foolhappe puudus, mille puhul võib loote areng häiritud olla. Defektide ilmnemist soodustab ka ema haigestumine raseduse ajal, näiteks Rubeola viirusse, mis võib viirushaigust põdeval naistel põhjustada raseduse katkemist või südameriketega lapse sündi. 
Need ülaltoodud südamerikkeid soodustavad tegurid võivad loote arengut mõjutada juba väga varajases arenguetapis, kui naine ise ei pruugi oma rasedusest veel teadlik olla. Selle põhjuseks on asjaolu, et süda, kuigi ebakorrapäraselt tuksuv, ja vereringesüsteem kujunevad lootel välja juba kolmandal nädalal pärast viljastumist, kuid naine saab oma rasedusest aru tavaliselt alles viiendal või kuuendal nädalal pärast munaraku viljastumist. Loote arengus saab esmalt alguse kardiovaskulaarsüsteem just sellepärast, et loode saab edasi areneda vaid juhul, kui vereringesüsteem töötab õigesti. Sellepärast surevad paljud südamedefektidega looted juba varajastel rasedusnädalatel.
Ilmjärve Jumalailmumise kirik

Ilmjärve Jumalailmumise kirik on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tallinna peapiiskopkonna kirik Otepää vallas Ilmjärve külas.
Kirikut kasutab EAÕK Tallinna peapiiskopkonna Ilmjärve Jumalailmumise kogudus. 
Esimene õigeusu kirik ehitati Ilmjärvele aastal 1848. Puidust hoone jäi aga kogudusele kitsaks ning selle asemele projekteeriti sinna uus kirik. Projekti tegi Riia arhitekt Jānis Frīdrihs Baumanis.
Maa- ja telliskivist kirik ehitati Ilmjärve kroonumõisa maale 1873. aastal. See on ristikujuline ja viie torniga. Kirikul on kaks suurt 1873. aastal keiser Aleksander II poolt kingitud kella. 
Kirik on 1999. aastast arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all.
Värmland

Värmland on Kesk-Rootsis asuv ajalooline maakond (rootsi keeles landskap) Svealandis. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi jääb suur osa Värmlandist Värmlandi lääni koosseisu. Värmlandi lõunaosas asub Rootsi suurim järv: Vänern.
Värmland pindala on 18 2014 km².
Rootsi ajaloolised piirkonnad ja maakonnad
Götaland - Norrland - Svealand 
 Ångermanland - Blekinge - Bohuslän - Dalarna - Dalsland - Gästrikland - Halland - Hälsingland - Härjedalen - Jämtland - Lapimaa - Medelpad - Norrbotten - Närke - Ojamaa - Skåne - Småland - Sörmland - Uppland - Värmland - Västerbotten - Västergötland - Västmanland - Öland - Östergötland
Kiigemäe tänav

Kiigemäe tänav on tänav Tartus Ihastes. 
Tänav algab Hipodroomi tänavalt ning kulgeb suhteliselt käänuliselt alguses kirdesse ja hiljem põhja. Kiigemäe tänavaga ristuvad Elulõnga tänav, Lõkketule tänav, Metshirve tänav, Männimetsa tee, Põhjatamme puiestee ja Näsiniine tänav. Tänav lõpeb Pallase puiesteel, kust edasi kulgeb Jaan Koorti tänavana. 
Tänava pikkus on 1230 meetrit.
Kosmosesond

Kosmosesond on automaatne ja mehitamata kosmoseaparaat, mis on määratud kosmoses lendamiseks Maa orbiidi väljas ja muude taevakehade uurimiseks.
Kosmosesondide tootmise keeruline tehnoloogia on vaid Venemaal, USAs, Euroopa Kosmoseagentuuril (ESA), Jaapanis, Hiinas ja Indias. Kosmosesondide abil uuritakse Marssi, komeete, Veenust, asteroide, Merkuuri ja välisplaneete.
Golden State Warriors

Ajalugu

Klubi Warriors asutati aastal 1946 Philadelphias ning Philadelphia Warriorsi omanikud palkasid peatreeneriks Eddie Gottliebi. Meeskond on võitnud BAA avahooajal meistritiitli ja väike äär Joe Fulks oli liiga kõige resultatiivsem mängija. Finaalis mängiti üle Chicago Stags 4:1.
Järgmine tiitlivõit oli hooajal 1955–56, kui finaalseerias alistati Fort Wayne Pistons 4:1. Meeskonna mängijateks olid tol perioodil tulevased kuulsuse halli liikmed Paul Arizin, Tom Gola ja Neil Johnston. 1959. aasta draft'is Philadelphia Warriors valis Wilt Chamberlaini. Kuuel järgmisel hooajal oli Chamberlain Warriorsi (ja samas ka liiga) skooriliider ja tema karjääri üheks tipphetkeks sai mäng New York Knicksi vastu, kus ta viskas 100 punkti.
Aastal 1962 kolis klubi San Francisco lahe piirkonda, kui Franklin Mieuli sai klubi põhiaktsionäriks. Aastatel 1962–1971 kandis klubi nime San Francisco Warriors. Enne hooaja 1963–64 valiti draft'is Nate Thurmondi. Warriors jõudsid NBA finaali, kus kaotati Boston Celticsile 1:4.
Helmstedti kreis

Geograafia

Kreisiga külgnevad Elm (mäeahelik) läänes ja Lappwald (jõeäärne mets) idas. Suured kreisi osad on Elm-Lappwaldi looduspargi osa.

Ajalugu

Elmis kaevandati keskajal lubjakivi; piirkonna lubjakivi kasutati Heinrich Lõvi haual, samuti keiserlikus Königslutteri toomkirikus. Keskajal kuulus Königslutter Saksa-Rooma riigi kõige rikkamate linnade hulka. 1576. aastal asutati Helmstedti Ülikool, mis oli protestantliku Saksamaa suurim ülikool.
Braunschweigi hertsogkond (tuletis Braunschweig-Lüneburgist) rajas 1833. aastal kreisid (Kreise); Helmstedti kreis oli üks neist. See jagunes Calvörde, Königslutteri, Helmstedti, Schöningeni ja Vorsfelde Amtideks. 1944. aastal viidi Amt Calvörde, mis moodustas eksklaavi, Haldenslebeni kreisi koosseisu Saksimaa provintsis. 1970. aastate haldusreformidega viidi kreisi põhjaalad Gifhorni kreisi ja Wolfsburgi linna koosseisu; kreisiga liideti alasid läänes Gifhorni kreisist ja Braunschweigi kreisist.
20. sajandil kasutas Helmstedti ja Schöningeni vahelist ala pruunsöe kaevandamiseks Braunschweigische Kohlenbergwerke AG. Mitu küla (Alversdorf, Büddenstedt ja Runstedt) hävitati avakaevandamise käigus; nende elanikud kolisid Helmstedti, Schöningeni ja uuesti ehitatud Neu Büddenstedti külla, mis hiljem Büddenstedtiks ümber nimetati.
Karksi-Nuia muusikakool

Karksi-Nuia muusikakool on muusikakool Viljandi maakonnas Karksi-Nuias aadressil Tartu tänav 31.
Kool asutati septembris 1975 Nuia lastemuusikakoolina.
Koolis õpib üle 80 õpilase ja seal töötab 12 pedagoogi.
Howard Scherry

Howard Scherry on USA kirjandusteadlane ja tunnustatud Antoine de Saint-Exupéry uurija. Ta on pidanud hulgaliselt loenguid "Väikese printsi" teemal. Scherry on ka New Yorgis tegutseva organisatsiooni Remembering Saint-Exupéry (Mäletades Saint-Exupéryd) juht.
Kassmadu (perekond)

Levila

Need maod on levinud Euroopa kaguosas, Euraasias ja Põhja-Aafrikas.
Küprose Türgi Föderatiivne Riik

Ajalugu

1974. aasta 25.–26. detsembrini külastas Küprost ÜRO peasekretär Kurt Waldheim ja nõudis, et saare kahe kogukonna vahel alustataks kahepoolseid läbirääkimisi. Pärast seda, kui 1967. aasta 28. detsembril oli kuulutatud välja Küprose Türgi Autonoomne Administratsioon, käivitas Küprose Türgi kogukond 1975. aasta 13. veebruaril hoopis ühepoolselt arengute järgmise etapi. Selleks oli Küprose Türgi Föderatiivse Riigi väljakuulutamine Küprose Türgi Autonoomse Administratsiooni assambleel administratsiooni eesistuja Rauf Denktaşe poolt.
Küprose Türgi Föderatiivne Riik kuulutati välja kui esimene samm tulevase föderatiivse Küprose Türgi riigi loomisel. Ent sellele olid vastu nii Küprose Vabariik, ÜRO kui ka rahvusvaheline üldsus. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis väljendati küll kahetsust riigi väljakuulutamise üle, kuid dokumendis ei käsitletud seda iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise ja lahku löömise katsena. Küprose Türgi juhid eesotsas Rauf Denktaşega lootsid, et Küprose kreeklased hakkavad neid võrdseks osapooleks pidama, ja jätkasid enda föderatiivse riigi väljakuulutamise teed. Üleminek "administratsioonist" riigiks võimaldas Küprose türklastel oma põhiseadus kirja panna.
Põhja-Küprose 1976. aasta üldvalimistel sai Denktaşe juhitud Riikliku Ühtsuse Partei 53,7% häältest ja Riiginõukogus enamuse. Riiginõukogu jätkas seejärel arutelusid ja põhiseaduse koostamist. Kõik poliitilised parteid nõustusid probleemi föderatiivse lahendusega koos Türgi poolse jätkuva julgeoleku tagamisega. Debatid keskendusid ideoloogilistele, ühiskondlikele ja majanduslikele alustele. Seejuures toetasid opositsioonis olevad parteid Vabariiklik Türgi Partei ja Ühiskondlik Vabastuspartei parlamentaarset süsteemi ning kritiseerisid põhiseaduse mustandit seoses presidendile antava võimuga.
Pärast kaheksat aastat nurjunud läbirääkimisi Küprose kreeklaste ja türklaste kogukondade vahel kuulutas saare põhjaosa 1983. aasta 15. novembril välja iseseisvuse, võttes oma riigi nimeks Põhja-Küprose Türgi Vabariik.

Majandus

Aastal 1978 oli Küprose Türgi Föderatiivse Riigi impordi suuruseks 2 067 457 000 Türgi liiri ja ekspordi suuruseks 758 453 000 liiri. Aastal 1980 olid need näitajad vastavalt 7 086 008 000 liiri ja 3 345 262 000 liiri.
Johannes Varese valitsus

Johannes Varese valitsus ehk nn "rahvavalitsus" oli juunipöördega võimule tulnud NSV Liidu nukuvalitsus Eestis, mis oli ametis 21. juunist kuni 25. augustini 1940. Varese valitsuse koosseis kuulutati välja 21. juuni õhtul kell 22:15 raadio teel. Valitsuse koosseis oli määratud 19. juunil Eestisse saabunud Stalini emissari Andrei Ždanovi näpunäidete järgi.
Eesti okupeeriti 100 000 Nõukogude sõjaväelase poolt 17. juunil 1940. Seejärel lavastati "rahvademokraatlik riigipööre", valiti kiirkorras, mittevabalt ja vastuolus Eesti Vabariigi põhiseadusega Riigivolikogu uus koosseis, kuulutati Eesti nõukogude sotsialistlikuks vabariigiks ning "otsustati" paluda Eesti vastuvõtmist NSV Liidu koosseisu. Kõik need sündmused olid tegelikult Nõukogude Liidu poolt instseneeritud ja lakkamatu sõjalise jõuga ähvardades Eestile peale sunnitud.
21. juunil kell 22:20 vabastas president Konstantin Päts Nõukogude Liidu esindaja Andrei Ždanovi ja tema sõjajõudude jõhkra surve all Jüri Uluotsa peaministri ametist ning nimetas uueks valitsusjuhiks Johannes Vares-Barbaruse.
5. juulil andis Varese valitsus korralduse Riigivolikogu uue koosseisu valimiste kohta. Valimistele kandidaatide esitamise tähtajaks seati 10. juuli, valimiste päevaks määrati 14.-15. juuli. Valimiste korralduslikuks aluseks oli kehtiv Riigivolikogu valimise seadus. Valitsuse 9. juuli täiendav korraldus Riigivolikogu valimiste kohta täiendas Riigivolikogu valimise seadust järgmiselt: "Et vältida Riigivolikogu valimiste kasutamist Eesti Vabariigile ja Eesti rahvale kahjulikkude eesmärkide huvides, tuleb kandidaatide esitamiskirjade esindajail esitada ringkondade-komiteele hiljemalt 10. juuliks 1940 kell 14 vastava kandidaadi valimisplatvorm. Valimisplatvormi mitte-esitamisel tühistatakse kandidaadi esitamiskiri ringkondade-komitee poolt".
14. ja 15. juuli valimised olid tegelikult Eesti Töötava Rahva Liidu kandidaatide poolt hääletamine. Väljaspool Töötava Rahva Liitu kandideerinud 80 kandidaadist 17 loobusid "vabatahtlikult", 1 vahistati ja 58 kuulutati valmiskomisjonide poolt "kõlbmatuks". Peamisteks süüdistusteks oli, et esitatud programm oli kopeeritud Töötava Rahva Liidu programmist või oli provokatiivse sisuga. Kandidaate süüdistati ka kriminaalses, rahvavaenulikus või Nõukogude Liidule vaenulikus minevikus.
21. juulil võttis vastvalitud Riigivolikogu vastu deklaratsiooni riigivõimust Eestis, millega Eesti kuulutati nõukogude sotsialistlikuks vabariigiks. 22. juulil esitas Riigivolikogu NSV Liidu Ülemnõukogule palve Eesti NSV vastuvõtmiseks NSV Liitu. 6. augustil otsustati NSV Liidu Ülemnõukogu VII istungjärgul Eesti NSV vastu võtta NSV Liidu koosseisu. 25. augustil 1940 võttis Riigivolikogu vastu Eesti NSV Konstitutsiooni, millega muudeti senine Riigivolikogu Ülemnõukoguks. Uuteks kõrgemateks riigivõimu organiteks said Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium ja Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu.
Kioma külanõukogu

Kioma külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Külanõukogu hõlmas Aarna, Kioma, Kähri, Puskaru ja Tännassilma küla. Külanõukogu keskus asus Kioma külas.
Kioma külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võrumaa Põlva valla koosseisus.
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Põlva vald likvideeriti ja Kioma külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlusega Kioma külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Põlva külanõukoguga.
Dick Cheney

Richard Bruce Cheney [tšiini] (hüüdnimi Dick Cheney; sündinud 30. jaanuaril 1941 Nebraska osariigis Lincolnis) on Ameerika Ühendriikide Vabariiklik poliitik ja riigiametnik.
Cheney poliitiline karjäär algas 1969. aastal. 21. novembril 1975 sai temast president Gerald Fordi personaliülem. 1978. aastal kandideeris Cheney Esindajatekotta Wyomingi esindajana ja võitis, teenides seal kuni 20. märtsini 1989, kui president George H. W. Bush nimetas ta kaitseministri kohale, kus ta teenis kuni Bushi ametiaja lõpuni 1993. aastal.
Peale Bushi ametiaja lõppu lahkus Cheney ajutiselt poliitikast, aastatel 1995 kuni 2000 oli ta naftaväljade teenuste ettevõtte Halliburtoni juhatuse esimees. Aastatel 2001–2009 oli ta Ameerika Ühendriikide 46. asepresident.
25. märtsil 2012 tehti talle südamesiirdamine.
Aniloks-värviaparaat

Tööpõhimõte

Aniloks-värviaparaat koosneb kahest-kolmest valtsist ja on väga kompaktne ehk lühike. Aparaat kindlustab ühtlase värvikihi kandmise trükivormile, välistades triipude tekkimist. Aparaadi puuduseks on raskendatud tsonaalne (koht-) värvi reguleerimine.

Kasutamine

Põhiliselt kasutatakse seda aparaati fleksotrükimasinates aga perspektiivis planeeritakse kasutada ka ofsettükimasinates.
Polüfenoolid

Polüfenoolid on rühm taimseid ühendeid, mida leidub teatud puu- ja köögiviljades.
Paljud polüfenoolid toimivad antioksüdantidena ja vähendavad organismis vabade radikaalide kahjustavat toimet.
Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kunstitegelane

Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kunstitegelane (varem Jakuudi ANSV teeneline kunstitegelane; jakuudi keeles Саха Өрөспүүбүлүкэтин искусствотын үтүөлээх диэйэтэлэ; vene keeles Заслуженный деятель искусств Республики Саха (Якутия)) on Sahha aunimetus, mida antakse kirjanikele, kunstnikele, arhitektidele, skulptoritele, lavastajatele, heliloojatele ja teistele kunstitegelastele, kes on loonud silmapaistvaid kunstiteoseid või kes omavad erilisi teeneid teadusloomel kunsti valdkonnas.
Sahha teenelise kunstitegelase aunimetust ei anta isikutele seoses nende juubeliga, samuti isikutele, kes on varem saanud Venemaa Föderatsiooni aunimetuse.
Aita Kustin

Aita-Maria Kustin (22. märts 1930 Aru küla, Rakvere vald – 14. august 1970) oli Eesti arheoloog.
Ta lõpetas 1948. aastal Rakvere 2. Keskkooli ja 1953. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna arheoloogia eriala. 
Ta töötas kogu elu Ajaloo instituudis. Ta tegi arheoloogilisi kaevamisi peamiselt Saaremaal, nt Paatsa maalinnas, Karja maa-alusel kalmistul jm.
Fred Trump

Elulugu

Trump sündis 1905. aastal New Yorgis Saksa sisserändajate perekonnas. Ta oli vanuselt kolmas laps, tal oli noorem vend John ja vanem õde Elizabeth. 
1936. aastal abiellus Fred Šoti sisserändaja Mary Anne MacLeodiga ning neil sündis viis last: Donald Trump, Maryanne Trump Barry, Frederick Jr., Elizabeth ja Robert.
Fredi ja tema abikaasa abielu oli õnnelik, nad olid koos kuni Fred Trumpi surmani.
Fred Trump kannatas Alzheimeri tõve all. 1999. aastal haigestus ta kopsupõletikku ja suri sama aasta juunis.
Ajalehe The New York Times järelehüüde kohaselt oli Fred Trumpi varanduse netoväärtus  surres vahemikus 250 miljonit kuni 300 miljonit dollarit. Jõukusest hoolimata oli Trump tuntud kui säästlik inimene .

Karjäär

Fredi isa suri 1918. aasta gripipandeemia ajal. Ta oli investeerinud kinnisvarasse, mis hiljem aitas tema perel rikkaks saada.

Fred Trump alustas oma karjääri New Yorgis Queensis hooneid ehitades. 20-ndate eluaastate alguses, oli ta juba ehitanud kümneid maju ja asutanud ettevõtte Elizabeth Trump & Son Co., millest hiljem  sai Trumpi kontsern The Trump Organization.
1968 aastal liitus Donald Trump isa firmaga, olles 22 aastane. Fred Trump laenas  pojale Donaldile raha, et see saaks alustada kinnisvaraäri Mannhattenil. Fred Trumpi süüdistati rassismis, kui ta tegeles korterite väljarentimisega 1960ndatel ja 1970ndatel. 1973. aastal kaebas USA justiitsministeeriumi tsiviilõiguste osakond Fred Trumpi ja tema ettevõtte kohtusse, väites, et vähemusi diskrimineeritakse. Kriitiline olukord tekkis sellest, et eelistati valgenahalisi inimesi ja potentsiaalsetele mustanahalistele üürnikele öeldi ära. Lõpuks jõudsid mõlemad pooled kokkuleppele ja allkirjastati nõusolekuleping.
Trump nimi avaldati esmakordselt ajakirja Forbes rikkaimate ameeriklaste edetabelis (Forbes 400) 1982. aastal, kui tema varandus koos poja Donaldi omaga oli hinnanguliselt 200 miljonit dollarit.
Riin Magnus

Riin Magnus (sündinud 16. märtsil 1982) on eesti semiootik. 
Ta kaitses 2007 Tartu Ülikoolis biosemiootika alase magistritöö "Holism ja Jakob von Uexkülli biosemiootika: kas vormis on väärtus ja funktsioonis eesmärk?". 
Ta on Jakob von Uexkülli Keskuse juhataja.
Viljandi rippsild

Viljandi rippsild (ka Viljandi linnusepargi rippsild) on jalakäijate rippsild Viljandi lossimägedes, riiklik ehitismälestis ja üks Viljandi linna sümboleid.
Sild on 50 meetri pikkune, malmist portaalidega ja neetliidetega kinnitatud profiilterasest tarindiga.

Ajalugu

Silla valmistas 1879. aastal Riia firma Felser & Co ja see asus algselt Tarvastu ordulinnuse vallikraavil, kus see kergendas Tarvastu mõisniku von Mensenkampffi pereliikmete juurdepääsu linnuse varemetes asuvale kabelile.
1930. aastal kinkis mõisahärra Karl von Mensenkampff silla metallosad ja kandetrossid Viljandi linnale. 1931. aastal paigaldas Werner Eldringi metallitööfirma silla Viljandi lossimägedesse üle 15 meetri sügavuse Suuroru.
1995. aastal rekonstrueeriti sild põhjalikult Viljandi Rotary Klubi eestvedamisel ja Viljandi Metall AS teostusel.
1928. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste Liiduklass

1928. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste Liiduklass oli Eesti jalgpalli meistrivõistluste 8. hooaeg. Eesti meistriks tuli Tallinna Jalgpalli Klubi. 
Esimest korda autasustati meistermeeskonda Riigivanema hõbekarikaga.
Eesti Jalgpalli Liit otsustas enne hooaja algust minna karikasüsteemilt üle tavalisele liigasüsteemile, aga mingil põhjusel olid suured klubid Tallinna VS Sport ja Tallinna ESS Kalev täielikult selle vastu. Lõhe EJL-i ja klubide vahel läks nii suureks, et Sport ja Kalev keeldusid osalemast ning nende eeskujul loobusid veel mõned klubid. 
Eesti kõrgeim tase kandis nime Liiduklass, teine tase A-klass ja kolmas tase Ringkonnaklass.

Ringkondade võistlused

Igast ringkonnast pääses võitja mängima ringkonnaklassi esivõistlustele.
Jõelähtme tee

Jõelähtme tee (registrinumbriga 11259) on 0,1 km pikkune kõrvalmaantee Jõelähtme vallas Jõelähtme külas. Tee saab alguse Tallinn–Narva maantee kahekümne neljandal kilomeetril ja lõpeb Jõelähtme–Kemba tee viiendal kilomeetril. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on mustkattega. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on 200-500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus

Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS; inglise keeles Enterprise Estonia) on Eesti riiklik sihtasutus, mis tegeleb ettevõtluse arendamisega läbi ekspordi suurendamise, välisinvesteeringute kaasamise ning turismitulu kasvatamisega.
EAS loodi 2000. aastal. Sihtasutuse peakontor on Tallinnas, regionaalsed esindused Tartus ja Pärnus ning välisesindused Ameerika Ühendriikides, Araabia Ühendemiraatides, Kasahstanis, Hiinas, Hollandis, Jaapanis, Norras, Prantsusmaal, Rootsis, Saksamaal, Singapuris, Soomes, Suurbritannias ja Taanis.
EAS-i juhatuse esimees on 20. märtsist 2017 Alo Ivask.
EASi alla kuulub ka e-residentsus ja Work in Estonia programm.  
EAS annab välja iga-aastast ettevõtluse auhinda.
Veliuona

Ajalugu

Arheoloogiliste andmete põhjal oli Veliuona asustatud juba kiviajal. Esimest korda on asulat kirjalikult mainitud aastal 1291 Peter von Dusburgi kroonikas, seal kandis asula Junigeda nime.
XIII–XIV sajandil oli Veliuona tähtsaks tõkkeks ristisõdijate teel. Aastal 1337 õnnestus Saksa ordul Veliona vallutada ja nad rajasid sealsele linnamäele Bayerburgi kindluse. Aastaks 1344 olid ordurüütlid sunnitud Veliuonast taanduma ja allavoolu uue Bayerburgi ehitama.
Tol perioodil juhtis leedulaste võitlust ordu vastu Gediminas, kes olevat seal vana haava tõttu surnud ja ühele Veliuona linnamägedest maetud. Võitlus ristisõdijatega jätkus pärast Gediminase surma. Aastal 1412 ehitas Veliuonase teisele linnamäele (endise Bayerburgi asemele) kindluse suurvürst Vytautas.
Aastal 1421 nimetati Veliuonat aleviks, ühtlasi lasi Vytatutas sinna kiriku ehitada. Aastal 1443 sai Veliuona Magdeburgi õigused. Aastal 1549 andis Zygmunt II August alevi Barbara Radziwiłłównale.
18. sajandil kuulus Veliuona vürst Józef Poniatowskile, 19. sajandil Zalewski suguvõsale. Viimaseks omanikuks oli P. Wakselis. Nõukogude ajal oli alev kohaliku kolhoosi keskuseks.
Nikolai Gorinov

Nikolai Gorinov (7. jaanuar 1914 Tartu – 1959) oli Eesti farmatseut.
Õppis 1931–1939 (lõpetas) Tartu Ülikoolis farmaatsiat.
1938 Tartu Ülikooli farmakognoosia instituudi abijõud.
Ta oli Palamuse apteegi juhataja.
Ta arreteeriti NKVD poolt 1950 ja viibis kuni 1955 vangilaagris Komi ANSVs.

Isiklikku

Peep Ilmet on tema poeg.