google/wiki40b huggingface dataset:
Agu Põld

Agu Põld (14. juuli 1909 Tartu – 17. märts 1966 Kilingi-Nõmme) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1928 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1928–1938 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas (käies õpingute alguses sõjaväeteenistuses), mille ta lõpetas aastal 1938 mag phil astmega. Ta oli EÜS-i vilistlane. Ülikooli lõpetamise järel töötas ta ajalooõpetajana Tartu gümnaasiumides. Ordineeriti 25. märtsil 1945 (koos August Eero ja Hugo Valmaga) õpetajaks.
Ta oli aastatel 1945–1946 Mõisaküla koguduse õpetaja, aastatel 1946–1953 oli ta Vigala Maarja koguduse õpetaja (hooldades aastatel 1948–1951 ka Mihkli Miikaeli kogudust; Vigalas olles on ta hooldanud ka Pärnu-Jakobi kogudust). Aastatel 1953–1966 oli ta Saarde Katariina koguduse õpetaja.
Agu Põld suri aastal 1966 ja ta on maetud Tartusse Pauluse kalmistule oma isa jalutsisse.

Isiklikku

Tema isa Peeter Põld oli teoloogi haridusega pedagoogikateadlane, karskustegelane ja Eesti Vabariigi esimene haridusminister, onu Harald Põld oli eesti vaimulik, piiblitõlkija ja misjonitegelane. Vend Toomas Põld oli luterlik vaimulik Saksamaal (ja E.E.L.K. Saksamaa praostkonna praost), õemees Helmut Piir oli Vancouveri koguduse õpetaja, õepoeg Gustav Piir oli Toronto Peetri- ja Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja ning on praegu Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja. Onupoeg Hillar Põld oli kirikuõpetaja ja kirikuajaloo õppejõud, onupoeg Eerik Põld oli kunstiajaloolane, onupoeg Naan (Naatan) Põld oli Hamburgi muusikaülikooli lauluprofessor ning oratooriumide ja kantaatide solist. Tütar Rutt Hinrikus on kirjandusteadlane ja -kriitik.
Tatjana Samoilova

Tatjana Samoilova (vene Татьяна Евгеньевна Самойлова; 4. mai 1934 Leningrad – 4. mai 2014 Moskva) oli vene teatri- ja filminäitleja, Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik.
Tatjana Samoilova sündis Leningradis tuntud vene teatri- ja filminäitleja Jevgeni Samoilovi peres. Aastal 1937 kolis perekond Moskvasse.
Koolipõlves tegeles ta balletiga ja lõpetas Stanislavski ja Nemirovitš-Dantšenko nimelise Moskva Akadeemilise Muusikateatri balletistuudio. Edasistest balletiõpingutest ta loobus ning aastail 1953–1956 õppis ta Boriss Štšukini nimelises Teatriinstituudis. Seal tutvus Tatjana Samoilova oma esimese abikaasa Vassili Lanovoiga. See abielu kestis mõned aastad, kuid hiljem mängisid nad koos filmis "Anna Karenina". Lanovoi mängis krahv Vronskit. Hiljem abiellus Samoilova veel kaks korda ning elas vabaabielus kirjaniku ja lavastaja Solomon Šulmaniga. Viimasest abielust Eduard Maškovitšiga sündis tal poeg Dmitri.
Filmidebüüdi tegi Samoilova 1955. aastal mängides Jack Londoni jutustuse ainetel vändatud Vladimir Kaplunovski filmis "Mehhiklane". 
Rahvusvahelise tuntuse sai ta Veronika rolliga Mihhail Kalatozovi filmis "Kured lendavad". Film võitis 1958. aastal Cannes'i filmifestivali peaauhinna Kuldse Palmioksa ning Samoilova sai eriauhinna ja suure tunnustuse osaliseks. Samoilova kandideeris oma rolliga ka Suurbritannia auhinnale BAFTA parima naisnäitleja kategoorias, aga ei võitnud.
Aastal 1959 mängis Samoilova järgmises Kalatozovi draamafilmis "Saatmata jäänud kiri". Film kandideeris jälle Kuldsele Palmioksale, kuid seekord võitu ei tulnud. Film siiski meeldis paljudele ning 1995. aastal Francis Ford Coppola rahastas filmi restaureerimist ja tõi selle USA vaatajateni. Sellele järgnesid osatäitmised kolmes filmis, mis valmisid koostöös Prantsusmaa, Ungari ja Itaaliaga. 
Aastal 1967 mängis ta nimiosa Aleksandr Zarhi lavastatud filmis "Anna Karenina". Aastaid hiljem tegi rolli Grigori Kromanovi filmis "Briljandid proletariaadi diktatuurile" (1975).
Aastail 1967–1992 töötas peamiselt teatrites – Majakovski nimelises teatris aastatel 1958–1959, Vahtangovi nimelises teatris aastatel 1959–1960 ja Moskva filminäitlejate teatristuudios (Государственный театр киноактёра) aastast 1962.
1990. aastal oli Samoilova aukülaline Cannes'i filmifestivalil, kus talle anti eripreemia silmapaistva panuse eest kinokunsti. 
Tatjana Samoilova suri oma 80. sünnipäeval südamehaiguse tagajärjel Moskva haiglas. Ta maeti 7. mail Novodevitšje kalmistule, ärasaatmine toimus Moskva kinomajas.
Aḩmad al-Fahad al-Aḩmad aş-Şabāḩ

Aḩmad al-Fahad al-Aḩmad aş-Şabāḩ (araabia keeles أحمد الفهد الأحمد الصباح; sündinud 12. augustil 1963 Liibanonis) on Kuveidi riigi- ja sporditegelane. Ta on šeik ja kuulub Şabāḩi dünastiasse.
Ta on Kuveidi valitsuskabineti liige ja rahvusvahelise haardega spordijuht. Ta on 1992. aastast Rahvusvahelise Olümpiakomitee liige ja 2012. aastast Rahvuslike Olümpiakomiteede Assotsiatsiooni esimees. Ta oli kauaaegne (1991–2017) Aasia Olümpianõukogu esimees (lahkus ametist ennetähtaegselt seoses korruptsioonikahtlustusega).
Ta juhib Aasia Käsipalli Föderatsiooni ja 1990. aastast Kuveidi Jalgpalli Assotsiatsiooni. Aastatel 1991–2001 oli ta Kuveidi Olümpiakomitee esimees.

Haridustee ja töökäik

Aḩmad al-Fahad on lõpetanud Kuveidi Ülikooli politoloogina ja Kuveidi Sõjaväeakadeemia.
Ta oli Kuveidi informatsiooniminister (2001–2003), energeetikaminister (2003–2006) ja on 2006. aastast rahvusliku julgeoleku minister.

Isiklikku

Ta on tegelenud ratsaspordiga ja laskmisega.
Tema isa Fahd Al-Ahmad Al-Yaber Al-Sabah oli Kuveidi Olümpiakomitee asutaja.
Palünoloogia

Palünoloogia on teadusharu, mis tegeleb tolmuterade määramise ja uurimisega.
Palünoloogias analüüsitakse lisaks õietolmule ka muid taimseid mikrojäänuseid (õhulõhesid,  trihhoome) või setetes säilinud organismirühmi (rohe- ja ränivetikad, juurjalgsed, vesikirbud, dinoflagellaadid).

Palünoloogia Eestis

Palünoloogia alguseks Eestis peetakse 1924. aastat, mil palünoloogia rajaja Lennart von Post (L.Post) määras Kunda leiukohast võetud proovi.
Noortekeskus

Noortekeskus on keskkond (keskus), kus noored saavad koolivälisel ajal vaba aega veeta. Noortekeskusest erineb huvikool või huvikeskus selle poolest, et neid kahte loetakse õppeasutuseks.
Noortekeskused on loodud noorte initsiatiivi toetusel, nende eelistustest lähtuvalt ning tegutsevad eelkõige noorte huve ja vajadusi silmas pidades. Noortekeskuse kesksed tegevused on kontakttöö noortega, noortele suunatud tegevuste teostamine/tagamine ja arendava keskkonna loomine.  
Noortekeskusi mainiti Eestis esimest korda 1998. aastal, kui kinnitati esimene Narva noortekeskuse põhimäärus. Selle alusel oli noortekeskus noorsootööasutus, mis korraldab piirkonna noorsootööd. 2002. aastal noortekeskuse kui noorsootööasutuse mõiste täpsustus. Noortekeskusest sai avatud noorsootöö põhimõttest lähtuv noorsootööasutus, kus võivad vabatahtlikkuse alusel käia kõik noored ja mis saab olla ümbruskonna noorsootöö korraldamise keskus. 
Noorsootöö seaduse alusel on noorsootööasutus valla või linna ametiasutus, valla või linna ametiasutuse hallatav asutus, eraõiguslik juriidiline isik või eraõigusliku juriidilise isiku ettevõte, mille põhitegevus on korraldada noorsootööd.
Ajakiri

Ajalugu

Esimeseks uusaegseks ajakirjaks peetakse 1564–1749 Augsburgis Georg Willeri väljaandel ilmunud saksakeelset trükist "Novorum Librorum quos Nundinae Atumnales, Francoforti Anno 1564 celebratae, Venales Exhibuerent", mida tuntakse ka Frankfurdi messikataloogi nime all. See ilmus Frankfurdi raamatulaada puhul. Esimeste ajakirjade seas olidki tollal raamatulaatade kataloogid. Pikalt püsis ka 1633–1738 ilmunud Theatrum Europaeum, mis kajastas saksakeelsete maade ajalugu.
Nüüdisajal on enam tuntud esimesed teadusajakirjad: jaanuaris 1665 Pariisis ilmuma hakanud Journal des sçavans ja samal aastal Londonis asutatud, tänini ilmuv Philosophical Transactions of the Royal Society. Üldhuviajakirjad järgnesid märksa hiljem, neist peetakse esimeseks 1731. aastal Londonis rajatud The Gentleman's Magazine'i. Vanim tänaseni ilmuv ajakiri on The Scots Magazine, mille esimene number trükiti 1739 (ehkki väljaande omanikud on korduvalt vahetunud ning selle ilmumises on olnud ka pause, kokku kuni 90 aasta jagu).
Šakiai

Ajalugu

Šakiaid on esimest korda mainitud aastal 1599. Toona oli see Šakaičiai nime kandev küla, mis kuulus Gelgaudiškise mõisale. Järgmine kord mainitakse seda küla alles aastal 1703, kuigi aastal 1689 püstitati sealne kabel. Aastal 1719 ehitati kabeli asemele kirik, toona nimetati asulat esimest korda Šakiaiks. Toona kuulusid sealsed alad Gelgaudiškise kihelkonda ja asula kuulus Czartoryskitele. Aastal 1776 sai alev.
Kui alev pärast Poola jagamist Preisimaa koosseisu kuuluma hakkas, hakkas see kuuluma Kendelite suguvõsale. Asula saksakeelsed nimekujud on Schaken, ka Schaki või Schacki. Aastal 1801 sai Šakiaist kohaliku kihelkonna keskus, järgmisel aastal hakkas seal tegutsema ka kihelkonnakool. Aastal 1805 ehitati sinna luteri kirik, mis on kohaliku luterlaste kihelkonna keskuseks. XIX sajandi alguses sai Šakiaist linn, kus oli kaks kirikut ja sünagoog.
Teise maailmasõja ajal hävitasid Saksa väed linna peaaegu täielikult, linna lähedal metsas tapeti 4000 elanikku. Pärast sõda oli Šakiaisse jäänud vaid 300 elanikku.
Sihtrühm

Strateegiad sihturuni jõudmiseks

Turundajad on välja toonud neli põhilist strateegiat rahuldamaks sihtrühma: eristamata turundus ehk massturundus, eristatud turundus, keskendunud turundus ja mikro- ehk nišiturundus.
Massturundus on turu hõlmamise strateegia, kus firma otsustab ignoreerida turu segmendi erinevusi ja kogu turgu haaratakse sama pakkumisega. Selle turundamise tüübi eesmärgiks (või veenmismüügi) on pakkuda toodet võimalikult suurele publikule. Asja mõtteks on viia sõnum võimalikult suure arvu inimesteni. Traditsioonilised massturunduse vahendid on raadio, televisioon ja ajalehed, kuna need jõuavad paljude inimesteni.
Müügimeeskondade jaoks on üks võimalikke viise sihtrühmani jõudmiseks otseturundus. Seda tehakse nii, et ostetakse tarbijate andmebaase, mis on vastavalt soovitud näitajatele eristatud. Need andmebaasid tulevad tavaliselt koos tarbijate selliste kontaktandmetega nagu e-post, mobiiltelefoni number, lauatelefoni number jne. Otseturundusega tegeledes tuleb olla aga ettevaatlik. Kindlasti tuleks järele vaadata, millised on vastava riigi otseturundusega seotud seadused.
Sihtrühmi võib moodustada mitmesuguste rühmade põhjal, näiteks täiskasvanud, lapsed, teismelised, eelkooliealised, mehed, naised.
Efektiivseks turundamiseks on vajalik tunda oma sihtturgu: nende harjumusi, mis neile meeldib ja mis neile ei meeldi. Sihtturud erinevad suuruselt, geograafiliselt, kuuluvuselt ja neile müüdud kaupadelt. Kuna turg varieerub ja kõigi eelistustega ei ole võimalik arvestada, on vaja teada täpselt, kellele turundatakse.
Et läbi ja lõhki tunda oma sihtturgu, tuleb teha turuanalüüs. Turuanalüüs on dokumenteeritud ülevaate turust. Seda kasutatakse valgustamaks äritegevust puudutavaid otsuseid, nagu inventuur, aastasissetulek, tööjõu suurendamine/vähendamine, asutuse laiendamine, suurema varustuse ostmine, edendustegevused, igapäeva tegevuste parendamine jne.
Unstrut

Unstrut on jõgi Euroopas. Voolab Tüüringi nõos valdavalt itta. Suubub vasakult Weiße  Elsterisse. 
Unstrut on andnud nime Saksamaa põhjapoolsemale veinipiirkonnale Saale-Unstrut.
Pikkus 192 km.
Embach (perekonnanimi)

Embach on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Embach on pandud Porkuni mõisas Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Embachi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Elvisto, Elvistu, Emajõe, Parijõe, Randvee ja Raudvee. 1.jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Riigi Teataja

Riigi Teataja Lisa

Riigi Teatajat täiendab Riigi Teataja Lisa (RTL). See ilmus aastatel 1921–1940 ja uuesti aastatel 1991–2010.
Frederick Norton Goddard

Frederick Norton Goddard (1861 New York – 28. mai 1905 Litchfield, Connecticut) oli Harvardi Ülikooli lõpetanud Vabariikliku Partei poliitik ning kohaliku vaesuse ja mängurluse vastane.
Ta oli 19. sajandi lõpul Civic Clubi (Kodanikuklubi) asutaja 34th Streetil Manhattanil. Hoone ostsid väliseestlased aastal 1946 ning sellest sai New Yorgi Eesti Maja.
Wojciech Wróblewski

Wojciech Wróblewski (sündinud 6. septembril 1957) on Poola diplomaat, sotsioloog.
Ta oli aastatel 2001–2005 Poola suursaadik Eestis.
13. märtsil 2002 anti talle Valgetähe II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola suursaadikuna Eesti Vabariigis. 4. juulil 2005 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola suursaadikuna Eesti Vabariigis 2001–2005.
2006 pälvis ta Jõgevamaa Kuldristi.
Lahu Algkool

Lahu Algkool on kool Kõpsta külas Väike-Maarja vallas.
Lahu Algkool asutati 5. detsembril 1873. 1902. aastal ehitati Lahu külla uus koolimaja, kus töötas kolmeklassiline kool. Pärast kuueklassilise koolikohustuse kehtestamist õppis selles 4.–6. klass, 1932. aastast muudeti kool kuueklassiliseks algkooliks. 1940 valmis Alar Kotli projekteeritud koolimaja Kõpstale, kuhu 1940/41. õppeaastal asus õppima kolm klassikomplekti.
Paldiski Nikolai kirik

Paldiski Nikolai kirik on 1842. aastal ehitatud ühelööviline kirikuhoone Paldiskis Mere tänav 12, mida kasutab EELK Paldiski Nikolai kogudus.
Porsumine

Porsumine (inglise chemical weathering) on kivimeid moodustavate mineraalide murenemine keemiliste protsesside tagajärjel.
Murenemine jaotatakse tavaliselt porsumiseks ja rabenemiseks ehk keemiliseks ja füüsikaliseks murenemiseks. Valdav osa murenemisest on porsumine.
Porsumine tuleneb sellest, et murenevaid kivimeid moodustavad mineraalid ei ole atmosfääritingimustes (st atmosfääriga kokku puutudes) stabiilsed. Porsumine on näiteks kivimite lagunemine või ümberkristalliseerumine hüdrolüüsi, oksüdeerumise, hüdratatsiooni, lahustumise või ioonvahetuse tagajärjel.
Erinevalt rabenemisest, mis vaid lammutab olemasolevad kivimid väiksemateks tükkideks, võib porsumine esile kutsuda olemasolevaist kivimitest uute, atmosfääritingimustes stabiilsematest mineraalidest koosnevate kivimite tekke. Sellised kivimid on näiteks settekivimid.
Porsumine on näiteks päevakivide muutumine savimineraalideks (hüdrolüüs), lubjakivide lahustumine põhjavees sisalduvate ioonide mõjul (lahustumine), pürokseeni muutumine hematiidiks ja kvartsiks (oksüdeerumine), hematiidi muutumine götiidiks (hüdratatsioon) jne.
Kõige tõenäolisemalt porsuvad mineraalid, mis atmosfääritingimustes on kõige ebastabiilsemad ehk teiste sõnadega need mineraalid, mille stabiilse oleku tingimused erinevad kõige rohkem normaaltingimustest. Näiteks oliviin kristalliseerub magmast kõrgemal temperatuuril kui päevakivid, mistõttu on ta ka kergemini murendatav.
Jakob Sõnajalg

Jakob Sõnajalg (3. november 1887 Mäo vald – 4. mai 1947 Paide) oli Eesti poliitik. 
Ta oli 1919–1935 Järva maavanem ning alates 2. augustist 1936 Konstantin Koniku asemel V Riigikogu liige. 1934. aastal valiti ta Paide linnavolinikuks. 29. jaanuaril 1934 teatas Uudisleht, et Järva maavalitsuse esimees Jakob Sõnajalg olevat end oma kabinetis üles poonud. Teade ei vastanud tõele.
16. mail 1938 määras Rakvere ringkonnakohus talle karistuseks 8 aastat sunnitööd.
Morgan Freeman

Tunnustused

Freeman on nii Oscari kui ka Kuldgloobuse kandidaadiks nimetatud 5 korda ja kummagi on ta saanud ühel korral.
1987 nimetati ta Oscari ja Kuldgloobuse kandidaadiks meeskõrvalosatäitja kategoorias rolli eest filmis "Street Smart".
1989 nimetati ta Oscari kandidaadiks meesnäitleja kategoorias ja Kuldgloobuse kandidaadiks muusikali- või komöödianäitleja kategoorias rolli eest filmis "Sõidutades miss Daisyt". Ta võitis Kuldgloobuse.
1994 nimetati ta Oscari kandidaadiks meesnäitleja kategoorias ja Kuldgloobuse kandidaadiks draamanäitleja kategoorias rolli eest filmis "Shawshanki lunastus".
1995 nimetati ta ulmefilmide auhinna Saturn kandidaadiks meesnäitleja kategoorias rolli eest filmis "Seitse".
2004 nimetati ta Oscari ja Kuldgloobuse kandidaadiks meeskõrvalosatäitja kategoorias rolli eest filmis "Miljoni dollari tüdruk". Ta võitis Oscari.
2009 nimetati ta Oscari kandidaadiks meesnäitleja kategoorias ja Kuldgloobuse kandidaadiks meesdraamanäitleja kategoorias rolli eest filmis "Alistamatu".
Miyavi

Lapsepõlv

Miyavi ema on jaapanlane ja isa on teise põlvkonna Zainichi korealane. Ta vanemad lahutasid, kui Miyavi oli alles väike. Vahetult pärast seda kolis Miyavi koos emaga Kawanishisse Hyōgo prefektuuris, et olla lähemal oma emapoolsetele vanavanematele. Miyavi on öelnud, et lapsena meeldis talle mängida jalgpalli ja muusikaga hakkas ta tegelema alles 15-aastaselt, kui vigastus ei võimaldanud tal enam palli mängida.

Dué le quartz ja indie ajastu

1999. aastal liitus tollal 18-aastane Miyavi visual kei bändiga Dué le quartz. Bänd lagunes 2002. aastal ning varsti pärast seda andis Miyavi välja oma esimese sooloplaadi indie plaadifirma PS Company juures. Miyavi iseseisvusega kaasnenud suur stiilimuutus muutis tugevalt ka tema kuulajaskonna koosseisu. Enamus eelnevast kuulajaskonnast asendus hoopis teistsuguse muusika eelistajatega.
2004. aastal nägi ilmavalgust ka Miyavi film "Ore-sama"(おれさま). 
Tema 2004. aasta singel "Ashita, Genki ni Naare" saavutas Oriconi indie-muusika tabelis esikoha.

Universal Records ja popi/akustika ajastu

2004. aasta lõpus sõlmis ta lepingu Universal Records Japan'i plaadifirmaga ja sellega seoses muutis oma esinejanime Myv'ks, kuigi ajakirjad ja ka ta oma veebileht kasutavad siiani nime Miyavi. 
Esimene singel Universal Recordsi all, "Rock no Gyakushū -Super Star no Jōken-" anti välja novembris 2004. 2005. aasta juunis anti välja ka esimene plaat, Miyavism.
2005. aasta lõpu poole ja enamuse 2006. aastast keskendus Miyavi akustilisele ja pop helistikule, mis kajastub tugevalt tema teisel ja kolmandal plaadil, Myv Pops ja Miyaviuta~Dokusou~, mis anti välja 2006. augustis ja septembris.

USA debüüt, Neo Visualism ja Skin

25. mail 2007 teatati Miyavi osalusest Jaapani "superbändis" Skin, mis koosneb Miyavist, Yoshikist, Gacktist ja Sugizost. Nende esimene kontsert toimus 29. juunil 2007 Anime Expo'l Californias.
17. veebruaril 2008 toimus Las Vegases MGM Grandis Miyavi soolokontsert. 
2007. aasta novembris andis Miyavi välja uue singli "Subarashikikana, kono sekai – What A Wonderful World" 
16. juulil algas Miyavi kontsert-tuur " The beginning of Neo Visualism", mis toimus Jaapanis ja Koreas.
2008. märtsis ilmus tema album ""This Iz the Japanese Kabuki Rock". 
Sellega seoses toimus ka Miyavi esimene maailmaturnee, mille käigus ta reisis Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Euroopas, Mandri-Aasias, Taiwanis ja Jaapanis. Turnee käigus külastas Miyavi ka Helsingit, kus ta andis Tavastia klubis kaks kontserti. Tuur lõppes 17. augustil Tokyos.

Isiklik elu

14. märtsil 2009 abiellus Miyavi jaapani poplaulja Melodyga.
29. juulil 2009 sündis Melodyl ja Miyavil tütar Lovelie Miyavi Ishihara (石原 愛理 雅 Ishihara Airi Miyavi). Märgid, mida Lovelie nimes kasutati, tähendavad tõlkes 'armastuse põhjus'.
4. juulil 2010, ainult kolm nädalat ja neli päeva enne Lovelie esimest sünnipäeva, teatas Miyavi oma Myspace blogis, et Melody ootab nende teist last.
21. oktoobril 2010 teatas Miyavi oma Twitteris, et tema teine tütar Jewelie Aoi Ishihara on sündinud.
SFS 1982:270

SFS 1982:270 on Rootsi Riigipäeva määrus üldiste lipupäevade kohta.
Määrus on avaldatud 29. aprillil 1982. Seisuga 19. oktoober 2007 ei ole seda muudetud.
Suunurgatõstur

Suunurgatõstur (musculus levator anguli oris) on inimese näolihas.
Lihas kinnitub suunurgale ning sellest kõrgemal fossa canina'le.
Suunurgatõstur pingutub naeratamisel.
Rahvusvaheline Arhitektide Liit

Rahvusvaheline Arhitektide Liit (prantsuse keeles Union internationale des architectes, lühendatult UIA) on arhitektide ülemaailmne ühendus, mille eesmärk on koondada kõigist rahvustest arhitekte sõltumata rahvusest, rassist, religioonist, erialasest väljaõppest või arhitektuurikoolkonnast. 
Liit asutati 1834. aastal Lausanne'is Šveitsis. Selle liikmeteks on 124 riigi erialaliidud, kes esindavad nendes riikides töötavaid ja elavaid arhitekte. UIA on üks suuremaid ÜRO toetatavaid valitsusväliseid organisatsioone, esindades rohkem kui miljonit arhitekti.

UIA väljaantavad auhinnad

UIA annab välja mitut auhinda, tuntum neist on UIA kuldmedal (UIA Gold Medal).

Huvitav fakt

UIA president aastatel 1972–1975 oli Nõukogude Liidu arhitekt, mitme hüdroelektrijaama projekteerija Georgi Orlov.
Henrik Eberle

Henrik Eberle (3. mai 1970 Karl-Marx-Stadt) on Saksa ajaloolane, Halle ülikooli uusima ajaloo õppejõud.
21. sajandi esimesel kümnendil sai ta Saksa akadeemilistes ringkondades tuntuks peamiselt artiklite, raamatute ja intervjuudega, mille juhtfiguuriks oli Adolf Hitler.
Walter Isaacson

Walter Isaacson (sündinud 20. mail 1952 New Orleansis Louisianas) on ameerika ajakirjanik ja literaat (ajaloo- ja elulookirjanik), Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liige. 
Ta lõpetas 1974. aastal Harvardi Ülikooli ajaloo ja kirjanduse alal. Sai Rhodese stipendiumi, mille toel täiendas end Oxfordi Ülikoolis filosoofia, politoloogia ja majandusteaduse alal. 1978. aastal sai ajakirja Time väliskorrespondendiks. Oli aastatel 1996–2001 Time'i tegevtoimetaja, 2001–2003 uudistekanali CNN esimees ja tegevjuht ning 2003–2018 humanitaaruuringutega tegeleva Aspen Instituudi president. Aastatel 2011–2012 oli ta ühtlasi Ameerika Ajaloolaste Seltsi president.
2018. aastast on Isaacson New Orleansis asuva Tulane'i Ülikooli School of Liberal Artsi ajaloo osakonna ajalooprofessor.  
Avaldanud Henry Kissingeri, Benjamin Franklini, Albert Einsteini, Steve Jobsi ja Leonardo da Vinci elulooraamatud.
Barentsi meri

Barentsi meri on meri Euraasia loodeosas, Põhja-Jäämere osa. Piirneb loodes Teravmägedega, kirdes Franz Josephi maaga, idas Novaja Zemljaga, lõunas Euraasia rannikuga. Lõunas ühendatud Valge merega.
Põhja-Atlandi hoovus voolab mere edelaossa, mis seetõttu kinni ei külmu.
Barentsi mere piirkonnas paiknevad märkimisväärsed fossiilsete energiaallikate varud. Esimesed naftaleiukohad võeti kasutusele Norra sektoris. Suurim avastatud leiukoht on Venemaa sektoris paiknev Štokmani gaasimaardla.
Aastakümneid kestnud piirivaidlus Norra ja Venemaa vahel sai kompromisslahenduse, kui pooled 2010. aasta 27. aprillil piirikokkuleppele alla kirjutasid.
Kadri Vider

Kadri Vider (sünninimi Kadri Korsen; sündinud 26. novembril 1969 Tallinnas) on eesti keeleteadlane.
Ta lõpetas 1988. aastal Tallinna 4. keskkooli ja 1995. aastal Tartu Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal.
Ta oli aastatel 1995–1999 Tartu Ülikoolis magistriõppes, kus kaitses väitekirja "Sagedasemad eesti verbid semantilises andmebaasis" (juhendaja Haldur Õim) ja mille lõpetas magistrikraadiga üldkeeleteaduse erialal.
Ta töötas aastatel 1995–2007 Tartu Ülikoolis õppejõuna, aastatel 2007–2011 Haridus- ja Teadusministeeriumi peaeksperdina ning töötab alates 2011. aastast Tartu Ülikooli Arvutiteaduse Instituudi Eesti Keeleressursside Keskuse tegevjuhina.
Alar Kirs

Alar Kirs (sündinud 19. detsembril 1956) on Eesti jurist, riigiprokurör.
1980. aastal lõpetas ta õpingud Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Aastatel 1979–1986 oli Alar Kirs Tallinna linna Mererajooni prokuratuuris stažöör ja uurija. 1986–1992 oli ta prokuratuuris eriti tähtsate asjade uurija, vanemuurija ning uurimisjaoskonna ülema kohusetäitja. 1992–1993 oli Riikliku Kohtueelse Uurimise Ametis nõunik ja abidirektor. 1993–1998 oli ta riigiprokuröri asetäitja.
17. märtsist 1998 kuni 26. maini 1998 oli ta prokuratuuri juhi kohusetäitja (kuni 21. aprillini nimetati prokuratuuri juhti riigiprokuröriks, alates 22. aprillist riigi peaprokuröriks). Pärast Raivo Sepa nimetamist riigi peaprokuröriks 27. maist 1998 jätkas Alar Kirs riigiprokurörina. 2018. aasta oktoobri seisuga töötab riigiprokuratuuri järelevalveosakonnas.
2007. aastal sai Alar Kirs Valgetähe IV klassi teenetemärgi.
Erik Sakkov

Isiklikku

Tema isa oli mehaanikateadlane Elmar Sakkov, ema arhitekt Helmi Sakkov, vend on eesti välis- julgeoleku- ja kaitsepoliitika ekspert Sven Sakkov.