IRC

Ajalugu

IRC kirjutas Jarkko Oikarinen augustis 1988 eesmärgiga asendada teatetahvlisüsteemis Oulubox kasutusel olnud programm MultiUser Talk. Oikarinenit inspireeris suhtlussüsteem Bitnet Relay, mis töötas BITNET-is.

Tehniline informatsioon

IRC on vabalt kättesaadava lähtekoodiga protokoll, mis kasutab TCP protokolli ning lisavõimalusena ka TLS protokolli. Iga IRC server suudab ühenduda teiste IRC serveritega luues IRC võrgustiku. Kasutajad loovad IRC serveriga ühenduse klienttarkvara abul. Klienttarkvara ja serveritarkvara on saadaval mitme versioonina, näiteks klientprogrammid mIRC ja XChat ning originaalne serveritarkvara IRC-d. Enamik IRC serveritest ei nõua kasutajalt eelnevat registreerumist, siiski on ühenduse loomiseks vajalik kasutajanime sisestamine.
IRC oli algselt tekstipõhine protokoll, mis kasutas IANA määratud 194/TCP porti. Tegelikult aga kasutati tavaliselt 6667/TCP ja selle läheduses olevaid porte (näiteks TCP pordid 6660–6669, 7000) vältimaks vajadust käivitada IRCd tarkvara superkasutaja õigustega.
Protokoll määras märkide suuruseks 8 bitti, kuid ei vajanud kindlat kodeeringut. See võis tekitada probleeme erineva klienttarkvara ja/või platvormiga kasutajate suhtluses.
Kõik praegu kasutusel olevad klient-server IRC protokollid pärinevad IRC2 serveri irc2.4.0 protokolli versioonist, mis on dokumenteeritud RFC 1459 -s. RFC 1459 publitseerimisest saati on uute, irc2.10 versioonis lisandunud võimaluste kohta avaldatud mitu sarnast dokumenteeringut (RFC 2810, RFC 2811, RFC 2812, RFC 2813), kuid need muutused protokollis ei ole leidnud laialdast kasutust.
Vaatamata mitmetele avaldatud IRC protokolli spetsifikatsioonidele ei ole IRC protokollil ametlikku spetsifikatsiooni, seetõttu on protokoll dünaamiline. Eelnevalt mainitud RFC spetsifikatsioonidele on rangelt üles ehitatud väga vähesed IRC serverid ning pea mitte ühtegi klientprogrammi.
1998. aastal tõi Microsoft välja laienduse IRC protokollile – IRCX-i, kuid hiljem lõpetati IRCX-i toetava tarkvara tootmine ning keskenduti .NET Messenger Service (MSN) arendamisele.
Inspireerituna IRCX protokollist on net-bits.net loodud uus IRC protokoll IRCwx (ing. k. IRC web extension).
Standardne IRC serverite võrgu topoloogiline struktuur on puu. Sõnumeid edastatakse lühimat teed pidi, kuid võrgu seisu teatakse igale serverile. Sellisel ülesehitusel on mitmeid puuduseid. Vigane või pahatahtlik server võib võrgule põhjustada kahju ja iga struktuurimuutuse korral langeb võrgule suur koormus.

Kanalid

Põhiline viis kasutajatega suhtlemiseks kasutades olemasolevat IRC sessiooni on läbi kanali. Võrgus olevaid kanaleid saab kuvada käsuga LIST, mis kuvab kõigi konkreetses võrgus olevate kanalite nimekirja, mis ei ole režiimides +s või +p.
Kasutajad saavad kanaliga liituda kasutades JOIN käsku, tavaliselt kujul /join #kanalinimi. Pärast kanaliga liitumist edastatakse sellesse kanalisse saadetud sõnumid kõigile sama kanaliga liitunud kasutajatele.
Kogu IRC võrgust kättesaadavate kanalite nime ette lisatakse märk '#' , serverile omaste kanalite nimede ette aga '&' . Vähem kasutusel olevad märgid on näiteks '+' – märkimaks operaatoriteta kanaleid, ja '!' – ajatemplit kasutavate kanalite jaoks ajatempleid tavaliselt mittekasutavates võrkudes.

Režiimid

Kanalitel ja kasutajatel võivad olla töörežiimid (ing.k. modes), mida väljendavad ühekordsed tõstutundlikud tähed ning saab määrata käsuga MODE. Kasutajarežiimid ja kanalirežiimid on erinevad ning sama täht võib tähendada kummalgi juhul erinevat režiimi (näiteks kasutajarežiim "i" tähistab nähtamatut olekut, aga kanalirežiim "i" ainult kutse alusel sisenemist). Režiime saab tavaliselt määrata kasutades režiimikäsku, kus määratakse sihtmärk (kasutaja või kanal), rakendatavad režiimid ("+" – režiimi lisamiseks, "-" – eemaldamiseks) ning võimalikud lisaparameetrid.
Mõned kanalirežiimid ei vaja parameetreid ning teatud juhtudel rakenduvad kanali asemel seal olevale kasutajale või muudavad kanaliga seotud nimekirja maski terve kanali režiimi asemel. Režiime, mis rakenduvad kanalis olevatele kasutajatele, tähistatakse kasutajate aliastele lisatavate sümbolitega. Vastav informatsioon saadetakse serveri poolt kasutaja liitumisel kanaliga. Mitmetes klientprogrammides on režiimisümbol nähtav kanaliga liitunud kasutajate nimekirjas.
Korrektseks sõnumite edastamiseks ning kanalirežiimide järgimiseks on klientprogrammidel vaja teada kanalirežiimide ning kasutajatele rakenduvate režiimide puhul kasutajanimedele lisanduvate sümbolite tähendusi. Varajastes IRC versioonides pidi see olema püsiprogrammeeritud klientprogrammi, kuid praeguseks on loodud juba standardseks nimetatav laiendus ISUPPORT, mis saadab klientprogrammile režiimide kohta käiva informatsiooni ühenduse loomisel.
IRCs on väike disainiviga seoses nende kanalirežiimidega, mis rakenduvad kanalis olevatele kasutajatele. Esialgne serveri saadetav sõnum sisaldab infot hetkel kehtiva režiimi kohta, kuid juhul, kui kanalile on rakendatud mitu režiimi, saab kasutaja infot ainult kõrgema tähtsusega režiimi kohta. Näiteks, kui vastselt kanaliga liitunud kasutajale omistatakse vaikimisi nii operaatori (+o) kui ka kanalihääle staatus, siis kasutaja saab teada ainult operaatori staatusest. Sellele probleemile on lahendusi, kuid nad ei ole laialt kasutatavad.

Hostimaskid

Hostimask on unikaalne IRC serveriga ühendatud klientprogrammi identifikaator. IRC serverid, IRC teenused ning teised kliendid, kaasa arvatud IRC botid, võivad kasutada hostimaski konkreetse IRC sessiooni kindlaks tegemiseks.
Hostimaski formaat on alias!kasutaja@host. Sarnase kirjapildi tõttu võib hostimaski ajada segamini e-posti aadressiga.
Aliase osa hostimaskist määrab kasutaja ühenduse loomisel ning seda võib muuta ka ühenduse käigus. Kasutaja osa hostimaskist edastab klientprogramm kasutades ident protokolli. Kui klientprogrammil puudub ident, siis kasutatakse ühenduse loomisel määratud aliast, lisades ta ette tilde.
Hostimaski hosti osa sisaldab kasutaja hostimaski. Kui kasutaja IP-aadressi ei ole võimalik tõlgendada hostinimeks kasutatakse, siis kasutatakse IP-aadressi selle asemel.

Failiedastus

Paljuski sarnaselt tavalise P2P-failiedastusega saavad kasutajad rakendades IRC botte või skripte luua failiservereid, mis võimaldavad kasutajatevahelist failiedastust. Tihti loovad kasutajad IRC bottidel põhineva võrgustiku jagamaks autoriõigustega kaitstud andmeid.
Tehniliselt ei võimalda IRC protokoll faile saata, kuid seda võimaldavad klientprogrammid, tavaliselt DCC- (Direct Client-to-Client) protokolliga. Enamik IRC klientprogramme võimaldab failide jagamist, seetõttu peetakse seda IRC protokollile omaseks võimaluseks.