Front

Front on eraldusvöönd ja üleminekuala erinevate omadustega õhumasside vahel.
Erinevateks omadusteks on peamiselt temperatuur ja niiskusesisaldus, lisaks rõhu gradient, tuule kiirus ja suund ning pilved ja sademed. Front on maapinna suhtes kaldu ning soe/soojem õhk asub külma/jahedama õhu peal. Frondi lähenemisel või üleminekul paikkonnast ilm muutub. Kui madalama temperatuuriga õhumass on aktiivsem, s.t tungib peale, siis on frontaalpind väiksema kaldega või püstisem, tekib soojem tõusev õhuvool ja esineb äikest. Soojema õhumassi pealetungist annavad esmalt märku kiudpilved, neile järgnevad tihedamad kõrgpilved ja lõpuks madalad pilved.
Frondid paiknevad/arenevad kahe õhumassi, mis kujunevad lähestikku või on liikunud üksteise kõrvale, piirialal. Frondid liiguvad pööreldes ja põimudes koos õhumassidega. Kui muutuvad aluspinna või õhukihi omadused või toimub voogude jagunemine, muutuvad ka frontide põhiomadused.
Frondi lõikumine maapinnaga annab ilmakaardil joone, mida kutsutakse frontaaljooneks.

Frontide jagunemine

Frondid jaotatakse klimatoloogilisteks ja atmosfäärseteks frontideks. Klimatoloogilised frondid on arktiline ja polaarne front ning troopiline konvergentsi vöönd. Atmosfäärsed frondid jagunevad omakorda soojadeks, külmadeks, sekundaarseteks, okuldeerunud ja statsionaarseteks frontideks.

Soe front

Pealetungiva sooja õhu eralduspinda ehk piiri nimetatakse soojaks frondiks. Soe front liigub aeglaselt (harilikult 20–30 km/h) ning tõuseb külma õhu kohale väikse kaldega (keskmiselt iga 150 m kohta mööda aluspinda 1 m).
Sooja frondi lähenemine on varakult märgatav, sest sellega kaasnevad kihilise ehitusega pilved, mis asuvad frondijoone ees. Pilvedesüsteem võib ulatuda 700–800 km-ni. Esmalt ilmuvad taevasse kiudpilved (Cirrus), mis muutuvad peagi kiudkihtpilvedeks (Cirrostratus). Mõne tunni jooksul tihenevad kiudkihtpilved kõrgkihtpilvedeks (Altostratus). Kõrgkihtpilvedega võivad saabuda esimesed sademed. Edasi muutuvad kõrgkihtpilved peagi madalal (150–200 m kõrgusel) asuvateks ning laussademeid andvateks kihtsajupilvedeks (Nimbostratus). Sademete ala ulatus on keskmiselt 200–300 km.
Sooja frondi lähenemisel hakkab õhurõhk aeglaselt langema, tuul tugevneb, muutub puhanguliseks ja pöördub oma algsest liikumissuunast veidi vasakule.
Sooja frondi saabumisega kaasneb talvel ja suvel erinev temperatuurimuutus. Pilvede saabumise ning tihenemisega päikese soojendav mõju väheneb ja suvel hakkab seetõttu temperatuur langema. Talvel temperatuur aga tõuseb.
Soojal frondil sajab tihti lausvihma. Talvisel ajal sajab lund ning tuiskab, võib tekkida ka jäidet (alajahtunud veepisad langevad maapinnale ja jäätuvad kohe).
Äikest sooja frondiga tavaliselt ei esine, kuid seda võib harvadel juhtudel põhjustada tsükloni sooja sektorit täitev mereline troopiline õhk, milles arenevad võimsad tõusvad õhuvoolud. Sooja frondi äike esineb peamiselt öösel.
Ilmakaartidel märgitakse soe front punase joonega. Joonel on poolringi kujundid, mis näitavad frondi liikumise suunda.

Sekundaarsed frondid

Sekundaarsed ehk teisesed külmad frondid kujutavad endast kitsamaid pilvede ja sademete ribasid, mis tekivad külma frondi lahkudes (1. või 2. liiki) sissevoolava külmema õhu tagajärjel. Nendes piirkondades, kus õhu omadused muutuvad kõige kiiremini, moodustubki sekundaarne front.
Sekundaarsete frontide pilvesüsteemide laius on keskmiselt 20–30 km, sademed esinevad kuni 10 km-l ning pilved ulatuvad talvel 2000–3000 m kõrgusele, suvel kõrgemale.
Peamiselt esinevad sellised frondid talvel, tekitades tugevaid lume- ja lörtsisadusid. Suvel arenevad konvektsioonipilved (rünksajupilved – Cumulonimbus), võib esineda äikest.

Statsionaarne front

Statsionaarseks frondiks nimetatakse fronti, mis liigub väga aeglaselt või seisab peaaegu paigal. Selline front tekib, kui front osutub paralleelseks isobaaridega või on nende suhtes väikse nurga all.
Statsionaarsed frondid ei ole öösel kergesti märgatavad, kuid päeval on selliste frontide kohal vertikaalarenguga pilvede vööndid.
Statsionaarne front on ilmakaardil märgitud joonega, kus vahelduvad sinised kolmnurgad ja punased poolringid, mis asuvad erineval poolel joont.