google/wiki40b huggingface dataset:
Jäänukjärv

Jäänukjärv ehk reliktjärv on järv, mis on tekkinud merelahest maapinna tõusmise tagajärjel
Jäänukjärve teket soodustavad hoovused, mis kuhjavad lahesuudmesse setteid ja lõpuks ummistavad selle. Nooremad jäänukjärved saavad suurte tormide ajal merest täiendavat vett ja nad ei pruugi olla mageda veega, vaid võivad olla riimveelised.
Reeglina on jäänukjärved väga madalad. Pole ime, kui nende suurim sügavus jääb alla meetri. Kuivadel suvedel võivad nad peaaegu täielikult ära kuivada.
Ajapikku kujunevad jäänukjärvedest madalsood, mis võivad hiljem isegi rabastuda. Näiteks Põlvamaal Meelva maastikukaitsealal asuv Meelva raba on tekkinud jäänukjärvede soostumise tulemusena.
Jäänukjärved on lindudele tähtsad pesitsemis- ja toitumiskohad. Nende rohusaarekestel pesitsevad meeleldi sookured, sest läbi vee ei pääse sinna rebased ega kährikkoerad. Jäänukjärvedes elutsevad apteegikaanid ja paljud putukad, sealhulgas kiilid.

Jäänukjärved Eestis

Tänapäeva Eesti suurimad jäänukjärved on Mullutu-Suurlahest moodustunud Mullutu järv ja Suurlaht.
Sutlepa meri on kõigest paarisaja aasta eest moodustunud jäänukjärv.
Nigula looduskaitsealal asub 18 ha suurune Nigula järv, mis on jäänuk jääajajärgsest kümnete ruutkilomeetrite suurusest suuremast järvest.
Rabakonn

Levila

Rabakonna levila põhjapiir läbib Rootsi, Lõuna-Soome ja Karjala ning jõuab välja Valge mere äärde, läbib Petšoora alamjooksu, Jamali poolsaare lõunaosa ja Jenissei alamjooksu, kust levila palju kaugemale itta ei ulatu. Levila lõunapiir kulgeb Tõvast läbi Altai ja Põhja-Kasahstani Uralskini, läbib Volga, Doni ja Dnepri alamjooksu, Rumeenia ja Ungari ning Reini ülemjooksu, jõudes Kirde-Prantsusmaal mereni.
Rabakonn elab peamiselt metsas ja metsastepis, kuid põhjas ulatub tema levila tundrasse ja Kasahstanis poolkõrbesse. Mägesid ta ei kannata, kõrgemal kui 700 meetrit ei ela.
Suur osa tema levilast langeb kokku rohukonna omaga, aga levila piirid on lõunasse nihutatud. Nähtavasti talub rabakonn külma halvemini. Kuivust talub ta see-eest paremini: täiesti kuivale liivale asetatud rohukonn sureb teisel-kolmandal päeval, aga rabakonn elab üle nädala.
Eestis on rabakonn levinud hajusalt, aga paiguti on ta arvukas.

Kehaehitus

Rabakonn on üsna väike, kasvades kõigest 5–7 cm pikkuseks. Rabakonn on värvuselt pruun või hallikas, tumedate laikude või täppidega, mis muudab ta oma elukeskkonnas raskesti märgatavaks.

Eluviis

Rabakonna põhilisteks elupaikadeks on lehtmetsad, jõgedeäärsed lamminiidud, rannaniidud ja soode äärealad. Rabakonnad on liikvel nii päeval kui öösel, kuid kõige aktiivsemad on nad siiski õhtuti. Peatoiduse moodustavad mardikad, vähemal määral ka ämblikud, rohutirtsud, lutikad ning röövikud. 
Rabakonn veedab peaaegu kogu oma aja maismaal, siirdudes vette vaid kudemiseks. Rabakonnad talvituvad üksikult maismaal. Sobivateks kohtadeks on lehtedega täidetud augud, näriliste rajatud urud, haohunnikute alused jne. 
Talvituspaikadesse siirduvad nad juba septembris.

Paljunemine

Sigimiseks veekogusse kogunenud isased moodustavad suuri kampasid. Vahel võib neid olla kuni 25 iga ruutmeetri kohta.
Rabakonnade kudemisaeg jääb sageli aprilli lõpust juuni alguseni. Kudemiseks on vajalikud rikkaliku taimestikuga veekogud, nagu rohuse põhjaga tiigid, turbaaugud või üleujutatud heinamaad põhjaga heinamaad.
Paaritumise ajaks värvuvad isaskonnad üleni hõbejassinisteks, nende esimestele varvastele kasvavad tumedad karedad tüükad ning nad krooksuvad nii päeval kui öösel. Sel ajal on rabakonnad väga pelglikud ja tarvitseb inimesel vaid veekogu lähedale tulla, kui loomad vaikivad pikaks ajaks. 
Emasloom koeb 370–3000 umbes kahemillimeetrise läbimõõduga muna, mis paiknevad veepinnal 10–15 cm läbimõõduga klompides. Kullesed kooruvad heade tingimuste korral juba 8–10 päeva pärast. Kudu on vastupidav madalatele temperatuuridele ja see võib isegi olla vees, mida katab jääkirme. Sellisel juhul munade areng peatub, kuid nad ei hukku. 
Arengu kestus kudust noore konnani kestab olenevalt veetemperatuurist 45–90 päeva ja suvel veekogust väljuvate noorte rabakonnade pikkus on 12–23 mm. Suguküpsuse saavutavad noored konnad kolmandal eluaastal.

Looduskaitse

Rabakonna kudu ja kullesed on väga tundlikud saastele ja hukkuvad isegi minimaalse reostusega veekogudes. Rabakonn kuulub III kategooria looduskaitse alla.
Jaunanna vald

Ajalugu

Valla alad olid varem metsased, esimesed elanikud asusid sinna alles Rootsi ajal. Aastal 1920 kuulus valla aladel Vecanna mõisale 713, Jaunanna mõisale 629, aga Ate mõisale 439 hektarit maad. Aastal 1935 oli Anna valla pindala 148,3 km² ja seal oli 2338 elanikku. Teise maailmasõja ajal tegutsesid valla metsades nõukogude partisanid, hiljem peatus aga rinne Pedetsi jõel ja lahingutes hävis suurem osa valla hoonetest, maatasa tehti ka valla keskus Jaunanna küla. 1945. aastal moodustati valda Anna ja Meijeri külanõukogud, aastal 1949 likvideeriti aga vald ametlikult.  Meijeri külanõukogu sai oma nime partisanide juhi Hugo Meieri järgi. Aastal 1990 muudeti Meijeri külanõukogu vallaks, samal aastal nimetati Meijeri vald ümber Jaunanna vallaks. 2009. aastast kuulub vald Alūksne piirkonda.

Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on kohaliku kaitse all Jaunanna mõisa jahiloss. Looduskaitse all on Gribažase tammed, samuti ka kaks Pedetsi-äärsetes metsades kasvavat põlispuud. Valda jääb ka 1325 ha suurune Jaunanna hoiuala.
Sven Fischer

Maailmameistrivõistlused

1990 NSV Liidus Minskis oli ta 20 km distantsil 68.
1993 Bulgaarias Borovečis oli ta meeskondlikult 1., 10 km distantsil 20. ja teatesõidus 3.
1995 Itaalias Anterselvas oli ta meeskondlikult 14., 10 km distantsil 26. ja teatesõidus 1.
1996 Saksamaal Ruhpoldingis oli ta meeskondlikult 6., 10 km distantsil 19., teatesõidus 2. ja 20 km distantsil 22.
1997 Slovakkias Osrblies oli ta 10 km distantsil 24., teatesõidus 1., jälitussõidus 22. ja 20 km distantsil 5.
1999 Soomes Kontiolahtis oli ta 10 km distantsil 7., teatesõidus 4., jälitussõidus 3., Holmenkollenis ühisstardis ja 20 km distantsil 1.
2000 Norras Holmenkollenis oli ta 10 km distantsil 40., jälitussõidus ja ühisstardis 13. ning 20 km distantsil 19.
2001 Sloveenias Pokljukas oli ta 10 km distantsil 5., jälitussõidus 3., ühisstardis 3. ja 20 km distantsil 11.
2003 Venemaal Hantõ-Mansiiskis oli ta 10 km distantsil 12., jälitussõidus 11., 20 km distantsil 22., teatesõidus 1. ja ühisstardis 2.
2004 Austrias Oberhofis oli ta 10 km distantsil 16., jälitussõidus 8., 20 km distantsil 26., teatesõidus 1. ja ühisstardis 11.
2005 Saksamaal Hochfilzenis oli ta 10 km distantsil 2., jälitussõidus 3., 20 km distantsil 4., teatesõidus 6. ja ühisstardis 2.

Maailma karikas

Maailma karika etappidel on ta 17. märtsi 2002 seisuga olnud 140 korda 25 parema seas. Ta on mai 2005 seisuga 52 etappi võitnud (neist 30 individuaalselt), olnud 37 korda teine (neist 19 individuaalselt) ja 41 korda kolmas (neist 28 individuaalselt).
Tabavus lamades 84% ja püsti 84%.
Maailma karika kokkuvõttes oli ta 1993 6., 1994 2., 1995 18., 1996 3., 1997 1., 1998 3., 1999 1., 2000 3., 2001 5., 2002 4., 2003 10., 2004 9. ja 2005 2.

Isiklikku

Kasv 185 cm, kaal 85 kg (2002). Vallaline, 1 tütar. Hobideks nimetab reisimist, fotograafiat ja jahti. Teinud 2 põlveoperatsiooni. Laskesuusatab alates 1983.
Dmitri Karpov

Dmitri Karpov (sündinud 23. juulil 1981 Karagandõs) on Kasahstani kergejõustiklane (kümnevõistleja).

Saavutused

2003 3. koht maailmameistrivõistlustel, 8374 punkti (Saint-Denis)
2004 3. koht olümpiamängudel, 8725 punkti (Ateena)

Isiklikku

Dimitri Karpov on 198 cm pikk ja kaalub 89 kg. Tema treener on Pavel Hämäläinen.

Isiklikud rekordid

100 m: 10,50 (23. august 2004, Ateena) 
Kaugushüpe: 8.05   
Kuulitõuge: 15.93 (23. august 2004,  Ateena) 
Kõrgushüpe: 2.12 (10. mai 2003,  Desenzano del Garda) 
400 m: 46,81 (23. august 2004  Ateena) 
110 m tõkkejooks: 13,93   
Kettaheide: 52.33 (30. mai 2004,  Götzis) 
Teivashüpe: 4.92 (26. september 2004, Talence) 
Odavise: 55.54 (30. mai 2004, Götzis) 
1500 m: 4.34,49 (24. mai 2001, Ōsaka) 
Üksikalade punktid kokku: 8953
Palavik

Tundmata päritoluga palavik

Tundmata päritoluga palavikku põhjustavad mitmed pahaloomulised kasvajad – kroonilised leukeemiad, lümfoomid, metastaseerunud vähkkasvajad, neeruvähk, kolorektaalvähk, rinnanäärmevähk jt.
Reaali Poiss (ajaleht)

Reaali Poiss on Tallinna Reaalkooli leht. Leht ilmub aastast 1997 ja sagedusega üks kord kuus.
Amaranthe

Ajalugu

Bänd on loodud 2008. aastal Jake E ja Olof Mörcki poolt, ning sellest kasvas välja suurem projekt kui liitusid lauljad Elize Ryd ja Andreas Solveström, trummar Morten Løwe Sørensen. Bassist Johan Andreassen liitus bändiga pärast singli Leave Everything Behind fotosessiooni, kuid enne esimese albumi "Amaranthe" ilmumist.
Bändi algne nimi oli "Avalanche", kuni 2009. aasta maini, kui bänd pidi endale nimeks võtma "Amaranthe", kuna eelmise nimega tekkisid probleemid seadusega. Hiljem ilmus bändi esimene demo "Leave Everything Behind".
Bändi debüütalbum "Amaranthe" ilmus 2011. aasta aprillis ja tõusis Rootsi albumite edetabelis avanädalal 35. kohale ning Soome edetabelis 16. kohale.
Nende teine album "Nexus" ilmus 2013. aasta märtsis. Kitarrist Olof Mörck kirjeldas albumit kui rohkemate kontrastidega ja selles on rohkem loomingulisust kui eelmisel albumil. Album tõusis Rootsi edetabelites 6. kohale ja Soome edetabelis 4. kohale.
2013. aasta oktoobris lahkus bändist laulja Solveström ja tema asemele tuli Henrik Englund.
Nende kolmas album "Massive Addictive" ilmus 21. oktoobril 2014. Albumi Euroopa kontserditurneed alustas bänd 10. veebruaril 2015 Tallinnast.
Alameda maakond

Ajalugu

Esimeste eurooplasetena külastasid piirkonda hispaanlased 20. märtsil 1772 Bautista ekspeditsiooni käigus, milles osalesid leitnant Pedro Fages ja frantsiskaani misjonär Juan Crespí. Enne eurooplaste saabumist piirkonnas elanud indiaanlased nimetasid seda ala Oroysom'ks.
Alameda maakond moodustati 25. märtsil 1853 Contra Costa ja Santa Clara maakonna osadest. "Alameda" tähendab hispaania keeles 'koht, kus pappel kasvab'. 1856. aastal hävitas maavärin maakonna algse keskuse Alvarado kohtumaja ning maakonna keskus viidi üle San Leandrosse. 23. septembril 1868 asutati Berkeleys California Ülikool. 1873. aastal sai maakonna keskuses Oakland.
1906. aastal tabas Oaklandi lähedal asuvat San Franciscot 7,9-magnituudine maavärin, sellele järgnenud tulekahjus hukkus hinnanguliselt üle 3000 inimese. Kodu kaotas umbes 250 000 inimest. Kuna peaaegu kogu linn oli hävitatud, kolis suur hulk inimesi muudesse California osariigi piirkondadesse. Eriti kiiresti kasvas Oaklandi elanike arv. 1900 ja 1910. aasta vahel kasvas maakonna elanike arv 89%.

Geograafia

Alameda maakond asub San Francisco lahe idakaldal ja hõlmab enamiku sellest alast. Maakonnas valitseb üldjuhul tüüpiline California kliima.
Maakonnas paikneb 32 järve, millest osad on tehisjärved.
Maakonna kõrgeim koht on Discovery Peak (1171 m). Teine kõrgeim mäetipp on Rose Peak, mis on Discovery Peak'ist veidi madalam ja on 1163 meetrit kõrge. Lisaks asuvad maakonnas madalad mäeahelikud Coyote Hills ja Berkeley Hills, millest viimases 2010. aasta mais puhkenud tulekahjus hävisid paljud elamud. Piirkonda läbib Haywardi murrang.

Loodus

Alameda maakonnas leidub mitut haruldast taimeliiki. Kanarbikuline Arctostaphylos pallida kasvab maakonnas asuvas Huckleberry Ridge'is ja lisaks Sobrante Ridge Regional Parkis Contra Costa maakonnas.
Maakonnas leidub ka näsiniineliste sugukonda kuuluv põõsastaim Dirca occidentalis, mis kasvas ainult San Francisco lahte ümbritsevatel aladel.
Clarkia franciscana on pajulilleline, mis kuulub ohustatud liikide hulka. Seda on leitud vaid kahest kohast San Francisco lahe piirkonnas.

Kaitsealad

Maakonnas asub osaliselt Don Edwards San Francisco Bay National Wildlife Refuge, Eden Landing Ecological Reserve ja Emeryville Crescent State Marine Reserve.
USA Ajalooliste Paikade Riikliku Registrisse on kantud Alameda maakonnas 150 objekti.
René Guillot

René Guillot (1900 Courcoury, Prantsusmaa – 26. märts 1969 Pariis) oli prantsuse lastekirjanik.
Pärast ülikooli õpinguid Prantsusmaal elas Teise maailmasõja alguseni Senegalis ja töötas matemaatikaõpetajana.
Eesti keeles tema teoseid seni ilmunud ei ole.
Detergendid

Detergendid (ladina sõnast detergēre 'puhtaks pesema') on sünteetilised pindaktiivsed ained, mida kasutatakse peamiselt sünteetilistes pesemisainetes pesemis- ja puhastustoime parandajatena (näiteks pesu- või nõudepesuvahendites).
Detergendi ja seebi erinevus seisneb selles, et erinevalt seebist sisaldab detergent neutraalseid mitteleeliselisi aktiivseid pesemisaineid.
Detergente jagatakse anioon- ja katioonaktiivseteks ning mitteioonaktiivseteks detergentideks. Anioonaktiivseid detergendid (nn pehmed detergendid) on bioloogiliselt paremini lagundatavad kui katioonaktiivsed detergendid (nn püsivad detergendid).
Detergendid on veekogusse jõudes taimede jt autotroofide üheks peamiseks fosfori allikaks ja seetõttu võivad nad liia korral kutsuda esile veeõitsenguid ja eutrofeerumist.
B (auruvedur)

B (Б, Brjanski masinaehitustehase järgi) oli aastail 1907–1914 Brjanski ja Luganski tehases toodetud reisirongide auruvedur teljevalemiga 2-3-0.
Kuni 1912. aastani oli ta kiireim Vene auruvedur (125 kilomeetrit tunnis).
Tapamaja

Eesti tapamajad

Eestis ehitati esimesed tapamajad 19. sajandi neljandal veerandil.
Michel du Cille

Michel du Cille (ka duCille) [m'aikl du siil] (24. jaanuar 1956 Kingston – 11. detsember 2014 Libeeria) oli Jamaica päritolu USA pressifotograaf.
Ta pildistas maailma õnnetuspiirkondade inimesi. Ta töötas ajalehes The Washington Post.
Michel du Cille sai kolm Pulitzeri auhinda.
Maailmakodanikuharidus

Maailmakodanikuhariduse omandaja

Maailmakodanikuks olemine tähendab seda, et inimene tunneb isiklikult kogukonna ja inimkonnaga üleüldiselt ühtekuuluvustunnet. Ta peab olema ka valmis ja suuteline lahendama globaalseid väljakutseid.
Põhiline on ikkagi see, et maailmakodanik teeks kõik, mis tema võimuses, et ühiskond oleks rahumeelne, tolerantne, kaasav, turvaline, kestlik ja selline, mis aktsepteerib erinevusi, mis iga eksisteeriva elusa või elutuga kaasnevad.

Kuidas õppimisviisid aitavad paremini omandada maailmakodanikuharidust

Olemas on kolm põhilist õppimisviisi, mis aitavad kaasa maailmakodanikuhariduse omandamisele. Nendeks viisideks on kognitiivne, sotsioemotsionaalne ja käitumuslik õppimine. Eelnevalt nimetatud õppimisviisid muudavad õppimise tõhusamaks ja arusaadavamaks. Kognitiivne õppimine:
Kognitiivne õppimine paneb rõhku rohkem teadmiste omandamisele. Arendab ka arusaamu ja kriitilist mõtlemist üleilmsetel ja kohalikel teemadel kui ka vastastikseose ja -sõltuvuse kohta.
Sotsioemotsionaalne õppimine:
Sotsioemotsionaalne õppimine arendab tunnetada inimkonnaga ühtekuuluvustunnet. Aitab osata väärtuste ja vastutuste jagamist ning tunda austust, tolerantsust ja kaastunnet teiste inimeste suhtes, olenemata nende erinevustest ja talitlustest.
Käitumuslik õppimine:
Käitumusliku õppimise põhiteema on tegutsemine rahumeelsema ja kestlikuma maailma huvides tõhusalt ja vastutustundlikult kõikidel võimalikel tasanditel.
Muuga tee

Muuga tee (teeregistri number 11254) on kõrvalmaantee Viimsi vallas. Tee on 2,6 km pikk.
Tee saab alguse Viimsi–Randvere tee kümnendal kilomeetril Randvere külas ning lõpeb Metsakasti ja Muuga külaa ning Maardu linna piiril. Tee kulgeb läbi nimetatud külade. 
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga neli truupi. Teele jääb neli bussipeatust: Hansunõmme, Aiaotsa, Vesiniidu ja Muuga.
Tee on asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 1000–3000 autot ööpäevas. Tee teisel poolel on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Pärast Maardu linna piiri ületamist jätkub teesiht Muuga tee nimelise tänavana ning edasi Tallinnas Muuga tee nimelise tänavana. Maardu ja Tallinna vahelisel 30-meetrisel lõigul läbib tee Viimsi valla Laiaküla.
Gustav II Adolf

Gustav II Adolf (19. detsember (Juliuse kalendri järgi 9. detsember) 1594 – 16. november (6. november) 1632) oli Rootsi kuningas 1611–1632. 
Gustav II Adolf oli Karl IX poeg ja kuninganna Kristiina isa. Ta sai troonile isa surma järel 1611. aastal, olles ise 16-aastane. 
Gustav II Adolf hakkas 1629. aastal valmistama ette kaubavahetust Rootsi ja Ameerika vahel. 
Gustav II Adolf sai tuntuks hiilgava väejuhina Kolmekümneaastases sõjas, kus ta juhtis protestantlike riikide võitlust Püha Rooma riigi vastu. Kuningas ise langes 1632. aastal samas sõjas Lützeni lahingus, mille protestandid siiski võitsid. Veidi enne lahingut kirjutas ta alla Tartu Ülikooli ja Gustav Adolfi gümnaasiumi asutamisürikule. Kuningas maeti 1634. aastal Riddarholmeni kirikusse Stockholmis.
Gustav II Adolf on läinud ajalukku ennekõike Rootsi suurriigi loojana. Tema valitsemisaega jäi mitme käimasoleva sõja lõpetamine (sh. Liivi sõda Eesti aladel), riigi territooriumi laiendamine ja halduslikud ümberkorraldused.
Jeremy Clarkson

Karjäär

Clarkson kirjutab iganädalasi kolumne ajalehtedele Sunday Times ja The Sun. Tema kirjutistest on koostatud üle kümne suure müügieduga raamatu. Eestikeelsena on tema raamatutest ilmunud "Jeremy Clarkson autode kallal" ja "No tule taevas appi!" (kirjastaja Fookus Meedia).
Märtsis 2015 sattus Clarkson konflikti BBC produtsendi Oisin Tymoniga, kui sai pärast tööpäeva külma eine. Kuna Clarkson ründas Tymonit ka füüsiliselt, tagandati ta 10. märtsil töölt. 25. märtsil otsustas BBC, et Clarksoni lepingut ei uuendata.
Clarksoni meelest leidis ebasoovitav kontakt produtsendiga aset kõige stressirohkemal perioodil tema elust, kuna kaks päeva enne oli ta arstilt saanud, et kühm tema keelel võib olla kasvaja, mis aga ei leidnud kinnitust. 
Sügisel 2016 hakkavad Clarkson, Hammond ja May koos nendega koos BBCst lahkunud produtsendi Andy Wilmaniga tootma Amazon Video autosaadet The Grand Tour.
Sakala Tõulinnukasvatuse Katsesovhoos

Sakala Tõulinnukasvatuse Katsesovhoos oli 1958. aastal asutatud sovhoos Eesti NSV-s Jõgeva rajoonis Põltsamaa külanõukogus. Majand likvideeriti 1993. aastal.
Sovhoosi keskus oli Kamari küla (hilisem Kamari alevik).

Maakasutus

Seisuga 1. november 1970 oli sovhoosil 2190 ha maad, sealhulgas põllumajanduslikku maad ilma õueaiamaadeta 1420 ha (haritavat maad 910 ha).
Seisuga 1. november 1976 oli sovhoosil 2151 ha maad, sealhulgas põllumajanduslikku maad ilma õueaiamaadeta 1186 ha (haritavat maad 1016 ha).
1969. aasta keskmine töötajate arv oli 125.
Elektra (ansambel)

Elektra oli Eesti tantsumuusika ansambel. Elektra alustas tegevust juba 1960. aastate keskel naisvokaalansamblina, mille koosseis pidevalt muutus ja mida saatsid erinevad instrumentaalansamblid. 1970. aastate lõpus sai taustamuusikute juhiks klahvpillimängija Aarne Saluveer, kes lisas ansambli koosseisu sõbrad Agu Tammeoru, Meelis Punderi ja Jaan Karpi.
Lee Trei

Lee Trei (sündinud 15. augustil 1981) on eesti näitleja. 
Alates 2004. aastast on ta Eesti Nukuteatri näitleja.

Tunnustus

Pärl (parima naisnäitleja auhind) ja Rusikas Silmaauku (parima kõrvalosatäitja auhind) hooajal 2005/2006
Mbeya

Mbeya on linn Tansaanias, Mbeya piirkonna halduskeskus. Halduslikult moodustab linn Mbeya linnaringkonna.
Mbeya asub riigi edelaosas Sambia piiri lähedal. Linna geograafilised koordinaadid on 8° 54′ S, 33° 27′ E. Linn asub umbes 1700 meetri kõrgusel merepinnast ning on ümbritsetud mägedega.
Mbeya asutati 20. sajandi alguses puhkenud kullapalaviku tulemusel 1920. aastatel kaevandusasulana. Hiljem rajatud raudtee meelitas kohale põlluharijad ja väkeettevõtjad.
Aastal 2005 elas Mbeyas umbes 280 000 inimest.
Romulus Tiitus

Romulus Tiitus (5. jaanuar 1906 Rakvere – 15. juuli 1982 Tallinn) oli eesti vestekirjanik ja karikaturist.
Sündis Rakveres püssimeistri perekonnas. Aastatel 1918–1924 õppis Tiitus Rakvere poeglaste gümnaasiumis. Kunsti õppis ta 1925 Riigi Kunsttööstuskoolis ja 1926–1927 Pallases. 1925. aastal avaldati tema esimene karikatuur. 1927. aastal tegi illustratsioone, šarže ja karikatuure ajakirjale Tapper. Töötas aastatel 1924–1926 Rakveres käsitöölisena ja ajalehe Virulane raamatupidajana. 1927–1940 Tartus ajalehe Postimees toimetuses, kus oli karikaturist ja följetonist ning pilkelehe Sädemed toimetaja. 1940. aastast elas Tallinnas ja joonistas karikatuure ajalehtedele Sirp ja Vasar ning Rahva Hääl.
Kui sakslased tulid Eestisse, siis jäi ta Eestisse ja arreteeriti peagi. Oma karikatuuride pärast pidi Tiitus 1941. aastast olema Patarei vanglas. Patarei vanglas sai ta koos teiste arreteeritud kunstnikega (Arkadio Laigo ja Nikolai Kummits) teha kaastööd Patarei vangla väljaannetele. Vanglast vabanes alles 1944. aastal. Pärast II maailmasõda tuli Tallinna, kus töötas kuni 1945 aastani ajalehes Õhtuleht ning (1945–1947) ajakirjas Pikker. 1947. aastast alates tegutses vabakutselise kunstnikuna. Tema karikatuure ja šarže avaldati Eestis veel väljaannetes Noorte Hääl, Kultuur ja Elu, Looming, lisaks veel mitmetes välismaistes (Tšehhoslovakkia, Ungari jt) väljaannetes. Illustreerinud üle 50 raamatu. On kirjutanud lasteraamatud "Toslem lastele", "Kuidas Klukk sangariks sai" ja "Üleannetu Maki" ning mõtteid oma loomingust ja elust.
1945. aastast Kunstnike Liidu liige.

Tegevus karikaturistina

Saavutas karikatuuride löövuse elulise tüübistiku ja ühiskonnakriitilisusega. Sai 1930. aastal populaarseks humoristliku Toslemi loojana. Ta on illustreerinud peamiselt huumoriga varjundatud teoseid.
Diego Ribas da Cunha

Klubikarjäär

2014. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Madridi Atléticoga, et mängida seal kuni hooaja 2013–2014 lõpuni. Madridi Atléticos tegi ta debüüdi 2. veebruaril 4:0 võidumängus Real Sociedadi vastu, lüües mängu viimase värava. 1. aprillil lõi ta UEFA Meistrite Liiga veerandfinaalis värava Barcelona vastu, aidates sellega Madridi Atlético Euroopa karikasarja poolfinaali esimest korda pärast 1974. aastal. Madridi Atlético jõudis lõpuks finaali, kus kaotati linnarivaalile Real Madridile. Sellest hoolimata õnnestus tal Madridi Atléticoga tulla Hispaania meistriks (enne seda oli see klubil õnnestunud 18 aastat varem).
2016. aasta juulis suundus ta Brasiiliasse, liitudes Flamengoga. Ta sai kiiresti Flamengo üheks kõige olulisemaks liikmeks. Flamengos tegi ta debüüdi 21. augustil 2016 kõrgliiga mängus Grêmioga, lüües mängu võiduvärava. Kuigi ta sai Flamengo meeskonnas platsile hooaja jooksul vähem kui pooltes mängudes, valiti ta kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

Koondisekarjäär

Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 30. aprillil 2003 mängus Mehhiko vastu. Esimese värava lõi ta rahvuskoondise särgis 2003. aasta CONCACAF Gold Cupi alagrupimängus 14. juulil Hondurase vastu.
Ta on kuulunud Brasiilia koondisse ka 2004. ja 2007. aasta Copa Américal. Mõlemal korral tuldi turniiri võitjaks.
2008. aasta suveolümpiamängudel kuulus ta Brasiilia meeskonda. Ta lõi turniiril kaks väravat ja võitis meeskonnaga pronksmedali.
Blome mõis (Gulbene kihelkond)

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli Vana-Gulbene mõisa ja selle kõrvalmõisade, sealhulgas ka Blome mõisa kogusuurus 1816. aastal 22 adramaad, neile mõisadele allus kokku 1474 mees- ja 1538 naishinge.
Olaus Moberg

Olaus Moberg (surnud 1704) oli teoloog.
Ta oli korduvalt Tartu ülikooli (Academia Gustavo-Carolina) rektor.