google/wiki40b huggingface dataset:
Hurghada

Kliima

Hurghadas valitseb troopiline kliima. Aastas sajab keskmiselt 5 mm sademeid ja on 2 sajupäeva. Päike paistab 3844 tundi aastas, kõige rohkem juulis (402 tundi) ja augustis (372 tundi), kõige vähem novembris (270 tundi) ning detsembris ja jaanuaris (279 tundi). Hurghada on üks maailma päikesepaistelisemaid kohti.
Keskmine temperatuur on kõige kõrgem juulis (31,3 °C) ja augustis (31,2 °C), kõige madalam jaanuaris (11,0 °C) ja veebruaris (11,4 °C). Aasta keskmine merevee temperatuur on 24 °C. See on kõige kõrgem augustis (28 °C) ning kõige madalam veebruaris ja märtsis (21 °C).
Julius Kuperjanovi tänav

Arhitektuur

Kuperjanovi tänava raudteepoolses otsas võib leida juugendarhitektuuri näiteid. Tänava ääres on ka kunagine Tartu Raudteelaste Klubi, millest hiljem sai Eesti Rahva Muuseumi näitusemaja (Kuperjanovi 9). Kuperjanovi ja Tõnissoni ristis asub Eesti Üliõpilaste Seltsi hoone, heimatstiili näide arhitekt Georg Hellatilt. Sellest kesklinna poole jääb üliõpilaskorporatsioon Ugala funktsionalistlikus stiilis konvendihoone. Käänukohal, kus Kuperjanovi tänavast saab Pepleri tänav, paikneb Tartu Maarja kirik, kus nõukogude ajal oli Eesti Põllumajandusakadeemia võimla.
Jaan Tõnissoni, Julius Kuperjanovi ja Vaksali tänava vahelisse kolmnurka jääb park, kus paiknenud purskkaevust on tänapäeval säilinud karuskulptuur.
Tänava nimi oli Maarjamõisa tänav (Marienhöfsche Straße), kuni Tartu linnavolikogu 14. veebruaril 1934 nimetas ta Helmi Mäelo ettepanekul Julius Kuperjanovi tänavaks. 1940–1941 ja 1944–1991 oli tänava nimi Hans Heidemanni tänav.
Etendus

Etendus on lavastuse ühekordne esitus. Sama lavastuse iga etendus on ainukordne ja neid ei ole võimalik samal kujul taasesitada.
Ristideta hauad

Retseptsioon

Ajaliselt järgneb "Ristideta haudade" tegevusaeg Viirlaiu 1949. aastal ilmunud romaanile "Tormiaasta", milles käsitletakse Eesti ajalugu 1944. aastal rinde lähenemise ajal."Ristideta haudadele"järgneb romaan"Seitse kohtupäeva"(1957). "Ristideta hauad" seondub pigem metsavendluse epopöaks nimetatud romaanisarjaga "Vaim ja aheldad" (1961), "Kustuvad tuled" (1965) ja "Sadu jõkke" (1965). 
Väliseesti kirjanduskriitikud võtsid romaani hästi vastu. Rõhutati Eesti raskete valikute meisterlikku kujutamist ning eestlaste kui väikese rahvakillu saatusest rääkimist ja laiemas avalikkuses teadvustamist.
Vozni

Vozni (armeenia keeles Ոզնի 'siil') on huumori- ja satiiriajakiri, mis ilmub Armeenias alates 1954. aastast. Toimetus asub Jerevanis. 
Ajakirja asutaja ja toimetaja oli Armeenia kirjanik, publitsist, NSV Liidu riikliku auhinna esimene laureaat ja NSVL Kirjanike Liidu liige Hrachya Kochar. Aastatel 1955–1981 oli ajakirja peatoimetaja Armeenia NSV kunstnik, NSVL kirjanike liidu liige Grigor Ter-Grigoryan.
Aastatel 1982–2013 juhtis ajakirja armeenia kirjanik ja satiirik Aramayis Sahakyan. Pärast tema surma jätkas Vozni avaldamist tema lesk Astghik Sahakyan.
Kaastöötajaid: Ler Kamsar, Eduard Khojik, Ashot Palanjian, Demirchyan, N. Zaryan, Suren Vahagn, Sergei Arutchyan, Valentin Podpomogov, Ara Bekaryan, Aramayis Sahakyan jt.
Võru–Verijärve maantee

Asulad Võru–Verijärve maanteel

Võru linn, Meegomäe küla, Kose alevik, Verijärve küla.
Poollainedipool

Poollainedipool ehk poollainevibraator on dipoolkiirgur, mille elektriline pikkus võrdub poole lainepikkusega (λ/2) ja mille kaks poolust (kreeka k di- kaks + polus poolus) moodustuvad kiirguri keskel olevas katkestuskohas. Nende pooluste vahele ühendatakse raadiosaatja või -vastuvõtja toitekaabel.
Poollainedipool on paljude antennitüüpide põhielement, sest teda saab kasutada kõrgsagedusliku vahelduvvoolu energia muundamiseks elektromagnetlaine energiaks ja ka vastupidi.

Poollainedipool kui võnkering

Dipoolantenni võib resonantsi olukorras kujutleda võnkeringi kondensaatorina, mille plaadid on teineteisest eemale pööratud. Plaatidevaheline mahtuvus seejuures muidugi väheneb, kuid elektrivälja jõujooned (joonisel sinised) jäävad püsima ja sulguvad läbi vaba ruumi. Elektriväljaga kaasneb dipooli kui võnkesüsteemi induktiivsusest tulenev ristuvasuunaline magnetväli (punased jõujooned). Resonantsiolukord vaadeldavas võnkesüsteemis vastab rööpvõnkeringile.

Dipoolantenni suunadiagramm ja võimendus

Dipoolantenni suunadiagramm on 8-kujuline, kusjuures antenni võimendus on maksimaalne dipooli teljega ristuvas sihis (ükskõik kummas suunas) ja nullilähedane teljega ristuvas sihis.
Poollainedipooli võimendust määratakse isotrookiirguri suhtes ja väljendatakse tavaliselt detsibellides, tähis dBi. Võimendus on sirgdipoolil ca 2,2 dBi ja silmusdipoolil ca 3,7 dBi.
Armeenia kliima

Armeenia kliima ajalugu

Ajalooliste andmete kohaselt on Armeenias talv varem olnud samasugune nagu on praegu, küllaltki külm nii mägedes kui ka madalamatel aladel. Xenophon kirjeldab oma memuaarteoses "Anabasis" ("Sõjaretk") 10 000 Kreeka palgasõduri naasmist sügisel läbi Armeenia mägede ning märgib, et öösel, kui sõdurid magasid, sadas mägedes maha nii paks lumi, mis kattis mehed ja nende relvad meetripaksuse kihiga. Samas teoses kirjeldab Xenophon, et armeenlased määrisid oma keha rasva või mandliõliga, et kaitsta ennast külma eest. Armeenia ajaloolane Movses Khorenatsi (5. sajand A.D.) kirjeldab suvist Ararati tasandikku kliimat kuuma ja kuivana.
Kihnu muuseum

Kihnu muuseum on aastal 1974 avatud muuseum, mis asub Kihnu saarel.
Muuseumi avamiseks kogus Kihnu kooliõpetaja Anne-Mari Buravkova kaks aastat eksponaate, mille ta sai suuremalt osalt Theodor ja Siinaida Saarelt. Muuseum asub omaaegses koolimajas ja tutvustab Kihnuga seotud pärimuskultuuri.
Muuseumi juhataja-varahoidja on Maie Aav.
Saastaärastus

Saastaärastus ehk saastast puhastamine ehk kahjutustamine (inglise decontamination) on kahjulike (nt radioaktiivsete) ainete eemaldamine saastatud objektilt pesemisega, kemikaale kasutades, mehaaniliselt kõrvaldades vm viisil.
Saastaärastust tehakse nt maa-alalt, inimeselt.
Kuku Raadio

Toimetajad

2013. aasta veebruari seisuga.
Ulla Länts (vanemtoimetaja), Madis Ligi (vanemtoimetaja), Kristi Kool, Rohke Debelakk, Rein Pärn, Timo Tarve, Siiri Mihkelson, Robert Rool, Lauri Kool, Liis Laidmets, Mart Pukk, Ruth Tiidemann

Saadete toimetajad

2013. aasta märtsi seisuga.
Henrik Roonemaa ("Digitund"), Aleksei Turovski ("Loomult loom"), Pavel Ivanov ("Kirillitsas Eesti"), Erki Berends ("Ärataja"), Rasmus Kagge ("Ärataja"), Hardo Aasmäe ("Raadioentsüklopeedia"), Priit Hõbemägi ("Keskpäevatund"), Hannes Hanso ("Välismääraja"), Tõnis Erilaid ("Lahe laupäevahommik"), Küllike Rooväli ("Meretund"), Jüri Aarma ("Publikumärk"), Jüri Kuuskemaa ("Memoria"), Meelis Atonen ("Nädala tegija"), Kärt Anvelt ("Nädala tegija"), Mart Pukk ("Saade"), Vallo Toomet ("Majandusruum"), Peep Pahv ("Mehed ei nuta"), Madis Vaikmaa ("Delfi kiirtund"), Ainar Ruussaar ("Pressiklubi"), Ülle Madise ("Vanamehed kolmandalt"), Siiri Mihkelson, Aivar Hundimägi ("Äripäev Eetris"), Neeme Korv ("Vahetund Postimehega"), Erki Kert ("Buum"), Margus Maidla ("Kukkuv õun"), Kersti Kaljulaid ("Eurominutid"), Mart Valner ("Ilmaparandaja"), Henri Murakas ("Muusika sinu kõrvale"), Hindrek Riikoja ("Pressiklubi"), Lasse Lehis ("Maksumaksja"), Mart Parve ("Digitund"), Jaan Martinson ("Mehed ei nuta"), Tarmo Paju ("Mehed ei nuta"), Andrei Korobeinik ("Restart"), Henrik Haavik ("Restart"), Liis Laidmets ("Publikumärk"), Ave-Marleen Rei ("Vanemuise veerand"), Ulla Länts ("Raadioekspress"), Timo Tarve ("Ärataja"), Madis Ligi ("Maatund"), Küllo Arjakas ("Nädala raamat"), Rein Pärn, Kristi Kool ("Eestlased Euroopas")

Endised saatejuhid, ajakirjanikud, toimetajad

Kuku Raadios on töötanud teisigi ajakirjanikke, raadiosaatejuhte, diskoreid ja muude valdkondade kultuuritegelasi, näiteks Tiit Karuks, Hannes Rumm, Hans H. Luik, Rein Lang, Hubert Veldermann, Urmas Reitelmann, Hannes Astok, Tiit Karuks, Priit Kuusk, Jaan Rõõmussaar, Kiur Aarma, Tiina Kaalep, Kadri Hinrikus, Olaf Suuder, Tiina Joosu, Piret Salum, Kirke Ert, Raivo Järvi jne. Ka palju nimekaid muusikuid ja näitlejaid: Ivo Linna, Tõnis Mägi, Gunnar Graps, Jaan Elgula, Toomas Lunge, Andres Raag, Tõnu Timm jne.
Grandi maakond (Utah)

Grandi maakond (Grand County) on maakond USA-s Utah' osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°99' N, 109°56' W. 
Maakonna halduskeskus on Moab. 
Maakonna pindala on 9568 km². Veepindala on 32 km². 
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 9225. Aastal 2000 oli elanikke 8485.

Ajalugu

Maakond moodustati 1890. aastal. Maakond on nime saanud Colorado jõe järgi, mis oli varem tuntud kui Grandi jõgi.
Tullibardine'i destilleerimiskoda

Tullibardine'i destilleerimiskoda on Šotimaal Highlandi regioonis aastal 1949 asutatud viski destilleerimiskoda.
Tapeet (koolileht)

Koolileht Tapeet on Pärnu Hansagümnaasiumi õpilaste sõltumatu häälekandja. Koolilehe toimetusse kuuluvad 10.-12. klasside meediasuuna õpilased. Koolileht on võitnud koolimeedia konkurssidel rohkelt auhindu.
Vana-Antsla mõis

Mõisa kalmistu

Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 0,8 km kaugusele lääneloodesse.
Hemitselluloos

Hemitselluloos on peaaegu kõigi taimede rakukestades esinev heteropolümeerset tüüpi polüsahhariid, mis esineb kõrvuti tselluloosiga.
Hemitselluloosi molekul kujutab erinevatest sahhariididest koosnevat hargnenud heteropolümeeri (esinevad mitmeti ühendatud põhiliselt viie süsinikuaatomiga tsüklid nagu glükoos, ksüloos, mannoos, galaktoos, arabinoos jt). Hemitselluloos moodustab suure osa (keskmiselt 20%) enamiku taimede biomassist.

Võrdlus tselluloosiga

Tselluloos on kristalne, tugev ja raskesti hüdrolüüsitav homopolümeerne polüsahhariid. Hemitselluloos on amorfse struktuuriga, vähese tugevusega ja kergesti lihtsamateks suhkruteks (mannoos, galaktoos) hüdrolüüsitav lahja happe või aluse või hemitsellulaas ensüümidega.
Tselluloosi molekul on hargnemata struktuuriga 7000 – 15 000 glükoosi lülist koosnev polümeerne ahel. Seevastu hemitselluloosi ahelad on lühemad ja hargnenud struktuuriga, koosnedes 300–3000 erineva sahhariidi lülidest.
Maal levinud taimsest materjalist moodustavad põhimassi kolm biopolümeeri, need on tselluloos, ligniin ja hemitselluloos, vastavalt keskmiselt 33, 30 ja 20 protsenti biomassist. Puidus on nende sisaldus vastavalt 40–50%, 20–30% ja 20–30%. Erinevalt tselluloosist ja hemitselluloosist, mis on polüsahhariidid, on ligniin varieeruva struktuuriga polümeer, milles prevaleerivad aromaatsed (benseeni) tsüklid.
Hemitselluloos eraldatakse tselluloosist leelise vesilahusega ekstraheerimisel ja edasi sadestamisel etaanhappe abil.
Kolovere-Kalju haridusselts "Edu"

Kolovere-Kalju haridusselts "Edu" oli aastatel 1924–1940 tegutsenud haridusselts Maidla külas, Kolovere-Kalju vallas Läänemaal. Seltsi tegevuse eesmärk oli igakülgne hariduselu levitamine ümbruskonnas.
Selts asutati 30. märtsil 1924. aastal Kolovere vallamajas peetud seltsi asutamise koosolekul ja likvideeriti 1940. aasta sügisel ENSV Rahvakomissaride Nõukogu määrusega poliitharidustöö korraldamisest.
Seltsi asutamisel määrati liikmemaksu alammääraks 50 marka. Seltsi liikmeteks sai 21 inimest. Seltsi viieliikmelisse juhatusse valiti Ilmar Leital, Marie Uustalu, Mihail Grenzstein, Gustav Peekmann ja Gustav Rüütmann.
Asutamisaastal oli seltsil 24 liiget (8 naist ja 16 meest). 1924. aastal korraldas selts Maidla koolimajas kahenädalased naiste käsitöö kursused, kus lektoriks oli Alice (Aline?) Kullerkann, kes oli Tallinna 1. linna naiskutsekooli õpilane-lõpetaja (lektori töö eest tasus Haridusministeerium). Kursustest võttis osa 11 inimest. Samal aastal korraldas selts kaks pidu, millest üks toimus Kullamaa Põllumeeste Seltsi seltsimajas. Mõlema peo tulud olid määratud seltsi asutamise kulude katmiseks ja raamatukogu asutamiseks.
1933. aasta lõpus või 1934. aasta alguses asutasid Kalju küla agaramad noored seltsile osakonna, kus korraldati liikmetele kirjandusõhtuid.
Billy Mays

Billy Mays (õieti William Darrell Mays; 20. juuli 1958 McKees Rocks, Pennsylvania – 28. juuni 2009 Tampa) oli Ameerika Ühendriikide reklaamitegija.
Haagi konventsioon

Teine konverents

Kuigi teise konverentsi idee pakkus välja USA president Theodore Roosevelt, kutsus selle ametlikult kokku tsaar Nikolai II. Konverents käis koos 15. juunist 18. oktoobrini 1907 ja seal oli esindatud 44 riiki. Relvastust piirata taas kord ei õnnestunud. Vastu võeti konventsioonid võlgade väljanõudmiseks sõjalise jõu kasutamise kohta; neutraalsete riikide ja isikute õiguste ja kohustuste kohta maa- ja meresõjas; veealuste automaatsete kontaktmiinide paigaldamise kohta; vaenlase kaubalaevade staatuse kohta; merevägede poolt pommitamise kohta ja rahvusvahelise priisikohtu rajamise kohta (ei jõustunud). Konverents taaskordas õhupallidelt relvade kasutamise deklaratsiooni, kuid mitte teisi deklaratsioone. Konverentsi lõppaktideks olid ühehäälne nõustumine kohustusliku arbitraažiga ja rida resolutsioone; muuhulgas kaheksa aasta pärast veel ühe konverentsi kokkukutsumiseks. Kuigi järgmist konverentsi Esimese maailmasõja tõttu kokku ei kutsutud, oli konverentsidel mõju Rahvasteliidu rajamisele.
Amanda Lääne

Amanda Lääne (aastani 1932 Amanda Ulm; 9. märts 1897 Kiltsi-Aruküla, Vao vald – 24. aprill 1985 Rakvere) oli eesti näitleja ja laulja.
Amanda Lääne töötas aastatel 1921–1944 Narva teatris ja 1944–1960 Rakvere teatris. Ta oli abielus August Läänega.
Hannes Koivunen

Johannes (Hannes) Evert Koivunen (24. august 1911 Helsingi – 29. september 1990 Helsingi) oli Soome poksija ning poksitreener ja -organisaator.
Koivunen oli kokku seitsmekordne Soome meister – aastatel 1932–1937 poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg)  ja 1941. aastal raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg). Ta osales seitse korda Eesti–Soome maavõistlustel, kus võitis oma kohtumised aastatel 1931–1932 ja 1934–1935 ning kaotas oma kohtumised aastatel 1930 ja 1937–1938.
Koivunen osales 1936. aasta Berliini olümpiamängudel poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg), kuid kaotas oma kohtumise veerandfinaalis ja jäi edasiset medaliheitlusest välja.
Koivunen poksis jaanuarist 1944 kuni novembrini 1949 elukutselisena. Ta pidas kokku kümme kohtumist, millest võitis ühe (nokaudiga) ja kaotas üheksa (neist kaks nokaudiga) kohtumist.
Koivunen tegutses hiljem poksitreenerina ja osales spordiorganisatsioonide juhtimisel.
Kaljaan

Kaljaan on Jõgeva maakonna Põltsamaa valla segarahvatantsurühm. Rahvatantsurühm Kaljaan asutati 1939. aastal. Rühma esimene juhendaja oli Hilda Ott.
Engelschoff

Ajalugu

Engelschoff kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. Pärast Preisi ja Prantsuse okupatsioone aastatel 1806–1810 annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1. jaanuaril 1811 annekteeris selle Prantsusmaa.
1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Engelschoffist Amt Himmelpfortenis, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa. 1885. aastast ühendati Amt Himmelpforten uude Stade kreisi, millest Engelschoff moodustas osa.
Magnus I (Braunschweig-Wolfenbüttel)

Magnus (suri aastal 1369), kutsutud Vagaks (ladina Pius), oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog.
Täis- ja murdosa

Matemaatikas nimetatakse reaalarvu täisosaks suurimat täisarvu, mis on sellest arvust väiksem. Reaalarvu murdosaks nimetatakse arvu ja selle täisosa vahet.
Näiteks arvu 3,67 täisosa on 3 ja murdosa on 0,67.
Intsikurmu parkmets

Intsikurmu parkmets on parkmets Põlva linna lõunaosas. Parkmetsa pindala on 23,1 ha. See on looduskaitse all. Puhkepiirkonda kuulub ka lauluväljak.
Intsikurmu metsapark on tuntud eelkõige tänu laulupeo traditsioonile. Esimesed mitme eestlaste koori kooslaulmised toimusid metsapargis 1855. ja 1857. aastal. Intsikurmus korraldati ka Eesti Üliõpilaste Ehitusmaleva veteranide malevakokkutulekud.
Metsaparki on loodud sportrajatis Südamerada (2,5 km) ja slaalominõlv.
Intsikurmus toimuvad mitmed peod, festivalid nagu näiteks Intsikurmu muusikafestival, rahvamuusikapeod, lõõtspillipidu Harmoonika ja paljud teised.

Intsikurmu laululava

Laululava ehtitati 1969. aastal arhitekt Vadim Tšentropovi projekti järgi. Aastal 2002 põles laululava maha ja see taastati. Ka tänapäeval on Intsikurmu laululava tuntud kontserdi- ja peopaik. Laululava alla mahub ligi 3500 lauljat, murule tantsima ja pidutsema aga kõik huvilised. Intsikurmu laululava haldab Põlva Kultuuri- ja Huvikeskus.
Vääna jõgi

Jõe kulg

Vääna jõgi saab alguse allikatiigist Paekna külas Kiili vallas, kust suundub kuivenduskraavina põhja. Kui sellega on liitunud Nabala ja Lähtse peakraavid, keerab jõgi lääneloodesse ja Sausti peakraavi suubumise järel läände. Inimasustus on hõredaim jõe soisel ülemjooksul Vetla sillani Tallinna–Rapla–Türi maanteel. Edasi voolab Vääna jõgi põldude ja heinamaade vahel kuni Sakuni, kus keerab loodesse. Läbinud paisjärve Saku Õlletehase juures, liigub jõgi elamute vahel peaaegu Tallinna ringteeni, seejärel ümbritsevad jõge keskjooksu alguses kultuurheinamaad. Pärast elektriraudtee tammi voolab Vääna jõgi looduslikus sängis. Alliku külas suubub Vääna jõkke paremalt Pääsküla jõgi, suubumiskoha lähedal on Alliku pais. Edasi kulgeb jõgi põldude vahel, läbib Hüüru ning pöörab seejärel Vatsla lähistel edelasse. Vahikülas taastub Vääna jõe loodesuund ning vasakult suubub jõkke Vanamõisa peakraav. Suubumiskohast 400 m allavoolu on Vahiküla joastik, misjärel jõgi voolab orus. Liikvas pöörab jõgi edelasse ning kulgeb edasi käänulises ja sügavas ürgorus. Naage juures käänab jõgi põhja, hiljem loodesse ning jätkab samas suunas Vääna-Jõesuuni, kus läbib suvilarajooni. Pärast silda Tallinna–Klooga maanteel on Vääna jõel looge edelasse, Vääna-Jõesuu rannal suubub jõgi Lohusalu lahte.

Piirangud

Vastavalt Eesti Vabariigi kalapüügieeskirjale on Vääna jões Vahiküla astangutest suudmeni aastaringselt kalapüük keelatud. Erandina on lubatud kalastuskaardi alusel lõhe ja forelli püük Vahiküla astangutest suudmeni landi või rakisega varustatud spinninguga ning lendõngega 1. jaanuarist 14. oktoobrini ja 16. novembrist 31. detsembrini. Teise erandina võib Vääna jões, kuid astangutele mitte lähemal kui 100 m, püüda silmutorbiku, silmumõrra, vähimõrra ning vähinataga. Aastaringselt on keelatud püük suudmele lähemal kui 1000 m. Tähtajaliselt on keelatud püük suudmele lähemal kui 1500m - 1. septembrist 31. oktoobrini.

Loodus

Jõel on kehtestatud looduskaitselised piirangud kogu Harku valla piires, kuna selles elutsevad jõesilm, lõhe, hink, võldas, paksukojaline jõekarp ja saarmas. Kogu Vääna jõe Harku osa peale 1,1 km pikkuse piirilõigu Saue vallaga jääb ka Natura alasse. On tähelepanuväärne, et jõe alam- ja keskjooksul 21,5 km ulatuses kuni Vahiküla joastikuni puuduvad kalade liikumist takistavad rändetõkked. 1930–1939 lasti jõkke kokku 152 000 lõhemaimu ning sõjajärgseil aastail püüti jõest lõhet isegi ülalpool Tugamanni veskipaisu. Hiljem jõe olukord halvenes ja lõhed muutusid haruldasteks. Lõhe taasasustati Vääna jõkke 1990. aastate lõpus.
1960.–1990. aastail oli Vääna jõgi tugevalt reostunud. Saku Õlletehase reovete mõjul kadus kala jõe keskjooksult sootuks. Kui 1970. aastail käivitati Sakus puhastusseadmed, olukord küll paranes, kuid keskjooks allpool Pääsküla suuet jäi endiselt halba seisundisse. Tänapäeval reostub jõgi eelkõige Pääsküla jõe kaudu Pääsküla prügilast tuleva heitvee tõttu. Viimane suurem reostuspuhang oli 2003. aasta juuli alguses.
Kevadise suurvee ajal toimub Vääna jõel üleujutusi. Lisaks Hüüru küla uputamisele on need mõnikord uhtunud ära isegi Paldiski maantee.
Hailemariam Desalegn

Hailemariam Desalegn (amhara keeles ኃይለማሪያም ደሳለኝ; sündinud 19. juulil 1965 Boloso Sores) on Etioopia poliitik, kes oli 21. septembrist 2012 kuni 15. veebruarini 2018 Etioopia peaminister. 20. augustist 21. septembrini 2012 ja 15. veebruarist 2. aprillini 2018 oli ta peaministri kohusetäitja.
Alates 15. septembrist 2012 on ta ühtlasi valitseva erakonna Etioopia Rahva Revolutsioonilis-Demokraatlik Rinne esimees.
Ta on esimene Etioopia riigijuht, kes ei kuulu Etioopia kirikusse: Desalegn on nelipühikirikute traditsiooni kuuluva Apostliku kiriku liige.
27. jaanuarist 2013 kuni 30. jaanuarini 2014 oli ta Aafrika Liidu eesistuja.
Aleksei Nikolajevitš Leontjev

Aleksei Nikolajevitš Leontjev (vene keeles Леонтьев Алексей Николаевич; 5. veebruar 1903, Moskva – 21. jaanuar 1979, Moskva) oli Nõukogude arengupsühholoog, tegevusteooria rajaja, kes tegeles teadvuse ja tegevuse teemadega.

Elukäik

1924 – lõpetas M. V. Lomonossovi nimelise Moskva Riikliku Ülikooli.
1931 – asus tööle Harkivis, Ukraina Psühhoneuroloogia Akadeemias (kuni 1932. aastani Ukraina Psühhoneuroloogia Instituut) psühholoogiaosakonna juhatajana
1933–1938 – Harkivi Pedagoogilise Instituudi kateedri juhataja
1941 – Moskva Riikliku Ülikooli professor
1951 – Moskva Riikliku Ülikooli filosoofia teaduskonna psühholoogia kateedri juhataja
1966 – asutas Moskva Riiklikus Ülikoolis psühholoogia teaduskonna ja töötas seal kuni surmani 1979 (suri südameataki tagajärjel).

Teadustegevus

Oli Lev Võgotski õpilane, aastatel 1924–1930 tegi koostööd Võgotski ja Aleksandr Luriaga. Leontjevi varasem teadustöö toimus Võgotski kultuurilis-ajaloolise programmi raames ja keskendus kultuurilise vahendamise fenomeni uurimisele. Selle perioodi esinduslik uurimus oli laste ja täiskasvanute mälu kohta "The development of higher forms of memory", 1931.
Leontjevi isiklik uurimisvaldkond oli tegevuse põhjalik psühholoogiline analüüs. Tegevusteooria süstemaatiline areng algas 1930. aastatel Harkivi psühholoogide grupis, mida juhtis Leontjev ja kuhu kuulusid veel Zaporozhets, Gal'perin, Zinchenko, Bozhovich, Asnin, Lukov jt. Hiljem, kui Leontjev suundus Moskva Riiklikku Ülikooli, kujunes tegevusteooria Nõukogude Liidu sõjajärgse perioodi juhtivaks psühholoogiliseks doktriiniks.
Leontjevi aktiivsel osavõtul toimus mitmeid psühholoogilisi arutelusid, kus ta lõi lahku seisukohast, et psüühika kujuneb peamiselt väliste faktorite mõjul.
Kriitikud märgivad fakti, et Leontjev oli Nõukogude psühholoogia ideoloogia üks kõige järjekindlamaid pooldajaid. Kõiki tema töid, nende hulgas raamatut "Tegevus, teadvus, isiksus" (1975), läbis tees "Kaasajal täidab psühholoogia ideoloogilist funktsiooni ja teenib klassi huve, sellega on võimatu mitte arvestada".
Automaatne identifitseerimissüsteem

Automaatne identifitseerimissüsteem ehk AIS on veesõidukite pardal kasutav positsioneerimis- ja jälgimisüsteem, mis võimaldab paremat laevaliiklusteenistuste (VTS) ning otsingu- ja päästeteenistuste (SAR) tööd. Samuti suurendab meresõiduohutust. 
AIS-seade on kohustuslik kõigil merel viibivatel reisilaevadel ja teistel laevadel, mille tonnaaž on 300 või enam.
AIS infot on tänapäeval võimalik jälgida vabalt ka internetis. Veebilehele on võimalik lisada ajutiselt oma merel olev alus juba ka nutitelefoni rakenduse abil.
Kuressaare kultuurikeskus

Kuressaare kultuurikeskus on kultuurimaja Saare maakonnas Kuressaares aadressil Tallinna tänav 6. Keskust haldab ja selle tööd juhib Kuressaare Kultuurivara.
Keskuses tegutseb ka Saare maakonna keskraamatukogu.
Episteem

Episteem (kr επιστήμη (epistēmē), pr épistémè; teadmine) on ajajärgu suhete tervikteadmine; teatud ajal teatud ühiskonnas olev väidete ja lausungite (diskursuste) sõnastamise üldlevinud vorm. Lausungid, käitumine ja kõne avalduvad episteemi raamides. Mõiste tähendab ka ajastu valitseva suhtekogumi kujutlust inimese teadvuses. Episteem tähendab suhete tervikvõrku, mis antud ajajärgul liidab lausungid ja tegevused, mis tekitavad teadmisõpetuse (epistemoloogia) kujundeid, teadusi ja võimalikke vormilisi süsteeme.
Mõiste võttis kasutusele Michel Foucault teoses "Sõnad ja asjad" (1966, eesti keeles 2015), osutamaks ajastu teadmisõpetuse raamile ja ajastu üldarusaamale inimesest.
Mõiste muutus M. Foucault'l oluliseks teoses "Teadmiste arheoloogia" (1969, eesti keeles 2005). Ta eristas ajaloolise eriteadmise (episteem) ja teadmise ajaloo. Teoses sõnastas ta uue, arheoloogiale toetuva ajaloovormi alused (varem arheoloogia toetus ajaloole).