google/wiki40b huggingface dataset:
Tartu piiramine (1656)

Piiramise algus

Ööl vastu 28. juulit 1656 jõudsid Vene eelväed Tartu juurde ning põletasid ümberkaudsed külad, 28. juuli päeval tulid vene väed linna müüride alla ning seadsid oma suurtükipatareid üles Tähtvere ja Riia mäele ning hakkasid sealt linna pommitama. 12. augustil ehitasid nad Narva mäele kolmanda suurtükiväepatarei ning sellega oli linn kõikjalt sisse piiratud. Rootsi vägede valdusse jäi aga Emajõgi ja neile kuulus ka Vana-Kastre piiskopilinnus.
12. august 1656, vallutasid vene väed Emajõel asunud Vana-Kastre vesilinnuse ning sellega langes veetee Pihkvast Tartusse venelaste kontrolli alla.

Piiramine

Augustis läks olukord sissepiiratud Tartus üha raskemaks ja L. Fleming palus Läänemere provintsides paiknenud vägede ülemjuhatajalt Magnus Gabriel De la Gardielt abi. Too oli aga Riias piiramisrõngas ega saanud teda aidata. Eestimaa kuberner Bengt Klasson Horn koondas Põhja-Eestist Paidesse 500-600 sõdurit ning alustas 16. augustil nendega liikumist Tartu poole, lootes ootamatult vallutada Raadi mõisa juures oleva Vene sõjalaagri, kuid venelased said tema liikumisest teada ja tõid laagrisse juurde veel 1000 meest. Seetõttu ei saanud Horn linnani välja murda ja taandus.
21. septembril esitasid venelased linnale alistumisettepaneku, L. Fleming arutas ettepanekuid raega ning lõpuks jõuti seisukohale, et vastupanu tuleks jätkata ja Fleming leidis, et vastupanu tuleks osutada kuni venelaste tormijooksuni.
Eestimaa kuberner Bengt Klasson Horn koos oma sugulase, Rootsi Ingeri kuberneri Gustaf Horniga tegi katset aidata piiratud Tartut. Vene väed olid oktoobri alguseks Ingerimaalt taandunud ning seega avanes võimalus seal olnud vägesid Tartu aitamiseks kasutada. Bengt Klasson Horn oli aga vahepeal kogunud tuhatkond sõjaväelast ning liikus nendega 5. oktoobril vaid miili kaugusele Tartust. 
Vene vägede suuremate väeosade lähenemisel pidi aga Bengt Klasson Horn taanduma, ta liikus Laiuse juurde, kuhu asus koondama uusi vägesid, et uuesti Tartu vabastamist proovida. 3. oktoobril edastati talle L. Flemingi kiri infoga, et venelased kavatsevat Pärnut ja Tallinna piirata ja et ta ise on alustanud venelastega läbirääkimisi, mispeale liikus Horn Tallinna kindlustama.

Kapitulatsioon

12. oktoobril sõlmis Tartu väepealik Lars Fleming venelastega alistumislepingu. Alistumisleping oli rootslastele üpris suuremeelne: nende vägedel lasti vabalt linnast lahkuda, laskemoona ja provianti kaasa võttes. Samuti võisid linnast lahkuda ka kodanikud ja teised, kes Vene võimu alla jääda ei soovinud, kogu oma vara kaasa võttes. Seda vara, mida kohe kaasa võtta ei saadud, võis ka hiljem ära vedada. Linnale lubati usuvabadust ja kaubandusprivileegide säilimist.
13. oktoobril marssisid Vene väed Tartusse sisse.
Helmi Neetar

Helmi Neetar (sündinud 29. jaanuaril 1934 Väinjärve vallas Järvamaal) on eesti keeleteadlane.

Elulugu

Helmi Neetar on talupidaja tütar.
1953. aastal lõpetas Neetar Paide Keskkooli, 1958 Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna soome-ugri keelte erialal ja oli seejärel oli 1960–63 Keele ja Kirjanduse Instituudi aspirant. 1966. aastal kaitses ta Eesti Teaduste Akadeemia juures filoloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Aluse ja öeldise ühildumine eesti murretes" ning 1994. aastal Tartu Ülikoolis filoloogiadoktori kraadi väitekirjaga "Deverbaalne nominaaltuletus eesti murretes" (Tallinn, 1990).
Neetar oli 1958–1960 Märjamaa Keskkooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja, 1963–1974 KKI murdesektori bibliograaf ja nooremteadur, 1974–1993 vanemteadur, 1993–1998 juhtivteadur. 1998–2007 oli ta Eesti Keele Instituudi vanemteadur ja 2008–2010 vanemleksikograaf. Ta on lugenud ka Tallinna Pedagoogikaülikoolis tunnitasu alusel ja 1993–1994 dotsendina dialektoloogiat ja sotsiolingvistikat.

Teadustöö

Helmi Neetari peamised uurimisvaldkonnad on eesti murrete süntaks ja derivatsioon, kuid ta on kirjutanud töid ka keelegeograafiast. Ta on kogunud ja helilindistanud murret Saare- ja Hiiumaal, Karusel jm. Neetar oli "Eesti murrete sõnaraamatu" I ja III osa (1994–2003) üks koostajaid ja toimetajaid, samuti on ta toimetanud eesti murdeainest "Euroopa keeleatlase" (ALE) ja läänemeresoome keelte atlase jaoks. Ta on avaldanud üle 50 teadustrükise, sh 1 monograafia.
Ta oli 1976–1991 ALE NSV Liidu komitee liige on 1977. aastast ALE Eesti komitee esimees ning 1992. aastast Eesti esindaja ALE toimetuskolleegiumis. Ta on Emakeele Seltsi väljaannete ("Kodumurre", Emakeele Seltsi aastaraamat, Oma Keel) toimetuskolleegiumi liige. Neetar on Emakeele Seltsi liige ja 2000. aastast auliige, samuti Soome Kirjanduse Seltsi liige.
Posti tänav (Mõisaküla)

Posti tänav on tänav Mõisaküla linnas.
Tänav saab alguse J. Sihveri tänavast ja suundub lõuna suunas Nurme tänavani. Tänava pikkus on 460 meetrit.
Eesti Hääl

Eesti Hääl on Suurbritannias elavate eestlaste ajaleht, mis ilmub kuulehena. Ajalehte annab välja Inglismaa Eestlaste Ühing.
Ajaleht on asutatud aastal 1947 ja algul ilmus see nädalalehena. Seejärel (1981–1999) ilmus kaks korda kuus. Aastast 2000 ilmub kuulehena.
Ajalehes põhisisu moodustavad artiklid eestlaste tegevusest Suurbritannias, aga ka mujal.
Henry Dale

Sir Henry Hallett Dale (9. juuni 1875 London – 23. juuli 1968 New York) oli inglise farmakoloog, biokeemik ja füsioloog. 
Ta uuris muu hulgas tungaltera ning teiste alkaloidide, näiteks türamiini ja histamiini toimet. 
Aastal 1936 pälvis ta koos Otto Loewiga Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna "avastuste eest närviimpulsi keemilise ülekande vallas". Nimelt uuris ta atsetüülkoliini rolli selles ülekandes.
Tallinna Lastehaigla

Kui lapsevanemal on mure

Tallinna Lastehaigla tasuline nõuandetelefon „Lastearst kuuleb“ – 1599. Helistada saab iga päev kell 8-24.

Ajalugu

1978. aastal asutati Tallinna Lastehaigla, aadressil Ravi 2, Tallinn. 1979 valmis praeguse Tallinna Lastehaigla hoone (Tervise 28, Tallinn). 15 aastat hiljem alustati 11 aastat (1994–2005) kestnud ja 140 miljonit krooni nõudnud renoveerimistöödega, mis hõlmas kõiki haigla osakondi ning 1999. aastal ehitati maja jätkuna juurde ka polikliinik.
Oktoobris 2001 liideti Tallinna Nõmme Lastehaigla Tallinna Lastehaiglaga. Järgmise aasta alguses muudeti haigla sihtasutuseks, millele 1. märtsil liideti ka Kesklinna Lastepolikliinik.

Arenev haigla

Tallinna Lastehaigla kaasajastab oma tegevust vastavalt teaduse arengule ning teadustööde kaudu aitab ise erialade arengule pidevalt kaasa. Paljud Tallinna Lastehaigla arstid ja õed on oma eriala hinnatud lektorid.
Tallinna Lastehaigla koostöös Tartu Ülikooli Kliinikumi, Tallinna ja Tartu Tervishoiu Kõrgkoolidega on õppe- ja praktikabaasiks tulevastele lastetervishoiutöötajatele, arstidele ja õdedele.

Tallinna Lastehaigla Toetusfond

Tallinna Lastehaigla Toetusfond loodi 1993. aastal, eesmärgiga aidata kaasa lastesõbraliku haigla kujundamisele ning luua parima võimaliku meditsiinilise abi pakkumiseks vajalikud tingimused. Samuti aitab see muuta ühiskonna suhtumist haigete laste probleemidesse.
Urmas Vaino

Isiklikku

Tal on abikaasa Külliga neli tütart.
Tõnis Mets

Tõnis Mets (sündinud 26. detsembril 1938 Lihula vallas) on eesti agronoom, poliitik ja omavalitsustegelane.
Ta lõpetas aastal 1959 Lihula Keskkooli ja aastal 1969 Olustvere sovhoostehnikumi agronoomina.
Ta oli lapsena (aastal 1941) küüditatud, asutas aastal 1956 põrandaaluse Eesti Vabadusvõitlejate Liidu, aastal 1959 arreteeriti, oli 6 aastat Mordva ANSV-s vangistuses.
Ta töötas aastatel 1968–1990 Haapsalu Maaparandusvalitsuses.
Ta osales paljudes poliitilistes meeleavaldustes, alates Hirvepargi miitingust. Ta oli ka Rahvarinde aktivist.
Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, tegutsedes rahvussuhete komisjonis. 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt. Ta oli ka Eesti Kongressi saadik.
Ta on olnud Lihula linnapea.
Ta kandideeris Riigikogusse ka 1995. aasta Riigikogu valimistel (Parempoolsete nimekirjas), kuid ta ei osutunud valituks. 1993. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Lihula valla volikogusse (valimisliidu "Lihula Tulevik" ridades), ta osutus valituks. 1996. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Lihula valla volikogusse (valimisliidu "Ühtne Lihula" ridades), ta osutus valituks. 1999. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Lihula valla volikogusse (valimisliidu "Ühtne Lihula" ridades), ta osutus valituks.
Tiina (eesnimi)

Tiina on eestipärane naisenimi. Tiina on eestipärane lühend naisenimest Kristiine. Tiina võib olla lühend nimest Kristina, Albertina, Faustina jt.
1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Tiina 5488 naisel. Tiina on Eestis populaarsuselt 12. naisenimi.
Kõige populaarsem on eesnimi Tiina vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 105,41 ning Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 54,85. Tiina on keskmiselt 51 aasta vanune (mediaanvanus on 51).
Kaupo Kaljuste

Kaupo Kaljuste (sündinud 15. detsembril 1981 Tallinnas) on endine eesti jäähokimängija.
Aastatel 2011-2013 mängis ta Norra klubis Kongsvinger Knights.
Võhmuta lubjakivimaardla

Võhmuta lubjakivimaardla on üleriigilise tähtsusega maardla, mis asub Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Maardla pindala on 49 ha.
Tootsa kihi paksus on keskmiselt 4,6 m ja selles on siluri ladestu Tamsalu kihistu lubjakivi. Maardla katendi paksus on umbes 9 m. 
Maardla lubjakivi saab kasutada näiteks paberitööstuses ja lubja tootmiseks.
2015. aasta Giro d'Italia

2015. aasta Giro d'Itaalia on 98. Giro d'Italia, mis toimus 9. maist 31. maini. Velotuur algas San Lorenzo al Marest 17,6 km meeskondliku temposõiduga ja lõppes Milanos 185 km pikkuse grupisõiduga. Velotuuri võitja oli hispaanlane Alberto Contador (Team Tinkoff-Saxo), kellele järgnesid itaallane Fabio Aru ja hispaanlane Mikel Landa (mõlemad Astana). Punktiarvestuses võitis Giacomo Nizzolo (Trek Factory Racing), mägedearvestuses Giovanni Visconti (Movistar) ja noorratturite arvestuses Aru. Kiireim meeskond oli Astana, kes võitis ka võistkondliku punktiarvestuse.
Hans Treimann

Hans Treimann (21. juuli 1933 – 17. aprill 2014) oli eesti ajakirjanik, toimetaja ja koduloolane.
Ta töötas ajalehtedes Ühistöö ja Harju Elu ning ajakirjades Pilt ja Sõna, Horisont ja Aja Pulss.
Svjatoslav Jakovlev

Svjatoslav Jakovlev (sündinud 24. aprillil 1996 Narvas) on Eesti jalgpallur.
Aastast 2014 mängib ta klubis FC Narva Trans.
Karvane viirpuu

Kirjeldus

Kasvab 5–8 meetri kõrguseks. Tüve läbimõõt kuni 30 cm ning see on tihe ja munajas. 
Karvase viirpuu koor on hallikaspruun, peenerõmeline. Noored võrsed on karvased ja rohekad, hiljem muutuvad punakaspruuniks. Pungad on pruunid ja ümarad. Okstel asuvad 4–10 cm pikkused punakaspruunid astlad. )

Lehed

Lehed on tal hõlmised lihtlehed, mis on 5–13 cm pikad, 9–11 hõlmaga, 5–7 paarina. Lehe alus on ümardunud laikiilja või sirge alusega. Värvus on neil pealt kollakasroheline, alt heledam. Lisaks on lehed mõlemalt küljelt noorena karvased, hiljem on vaid rood või alumine külg karvane. Leheroots on 2–5 cm pikk, samuti karvane, kaetud näärmetäppidega. Sügisel värvuvad lehed purpurpunaseks. )

Viljad

Karvase viirpuu vili on oranžikaspunane tumedate täppidega õunvili. Sellel on kollakas viljaliha 3–5 luuseemnega. Õitseb mai lõpust juunini. Tema õied on valged, läbimõõduga 2–2,5 cm, valkjaskollaste tolmukatga. Õied asuvad 10–15 kaupa hõredates kännasõisikutes. Viljad valmivad oktoobris ja tihti jäävad puule/põõsale terveks talveks. Viljad on maitselt jahukasmahlased. )

Kasutamine

Kasvatatakse ilupõõsana, kõige rohkem hekitaimena, sest summutab hästi müra ja püüab tolmu ). Lisaks on hea meetaim.

Huvitavat

Karvane viirpuu on külmakindel, poolvarjutaluv – samas õitseb ainult täisvalguses, talub kärpimist. On mulla viljakuse suhtes nõudlik ehk eelistab kasvada liivsavi- või viljakamatel saviliivmuldadel. )
Rõngaspüüton (perekond)

Levila

Need keskmist kasvu  kägistajamaod elavad  Austraalias, Indoneesias ja Paapua Uus-Guineas.
Bothrochilus boa on levinud  Bismarcki saarestikus, Uus-Britannia, Uus-Iirimaa, Lavongai ja Saalomoni saartel ning nende väiksematel lähisaartel.
Kabala vald (Rapla kihelkond)

Kabala vald (Gemeinde Kappel) oli vald Rapla kihelkonnas Harjumaal.
Liiva (Tallinn)

Ajalugu

Liiva asumi aladel laius veel 19. sajandi lõpul männimets, mida läbis mitu suurt teed. Metsast kulgesid läbi Pärnu maantee ja Raudalu maantee (praegu Viljandi maantee), samuti Saku mõisa poole viiv metsatee. Teeristil asus Risti (Vanaristi) kõrts, sellest mõnisada meetrit eemal Raudalu maantee ääres paiknes Liiva kõrts.
1900. aastal ehitati asumist läbi kitsarööpmeline Tallinna–Viljandi raudtee, millel avati enne I maailmasõda Liiva jaam. Esialgu oli jaam mõeldud eelkõige Peeter Suure merekindluse raudtee sõlmjaamaks ning tsiviilreisijad seda ei kasutanud. Tavareisijatele avati jaam alles 1925. aastal; samal aastal rajati ka postkontor.
1923. aastal avati jaama lähedal AS Liiva-Betoon ettevõte, mis tegeles tsemendimördist õõnesplokkide, katusekivide jm valmistamisega. 1935. aastal avati Liiva kalmistu, millest mõned aastad hiljem eraldati üks osa Nõmme kogudusele.
Liival tegutses Nõmme tuletõrje IV pritsijaoskond, mis ehitas 1932. aastal liikmete ühisel jõul ja korjandustest saadud rahaga oma pritsimaja. See hoone on veel tänapäevalgi alles, kuid ei täida enam oma esialgset funktsiooni.

Olulisemad objektid

Liiva asumis asub Liiva kalmistu, mis võtab enda alla suure osa asumi territooriumist. Asumi territooriumile jääb veel Oravamäe park.

Liiva asumi tänavad

Liivas asuvad Kagu tänav, Kaitse tänav, Kalmistu tee, Käbi tänav, Leesika tänav, Liivaluite tänav, Liivametsa tänav, Mahla tänav, Männiku tee, Orava tänav, Pedaja tänav, Pohla tänav, Puraviku tänav, Puusepa tänav, Pärnu maantee, Ratta tänav, Riisika tänav, Risti tänav, Rulli tänav, Saeveski tänav, Vabaduse puiestee, Valdeku tänav, Viljandi maantee, Võidu tänav, Värava tänav ja Õnne tänav.
Kim Namjoon

Elu

Namjoon sündis 12. septembril 1994 Lõuna-Koreas. Enne tema debüüti BTSiga oli ta räppar lavanimega Runch Randa.
Ta IQ on 148, Namjoon on saavutanud keele-, matemaatika-, võõrkeele- ja ühiskonnaõpetuse ülikoolide sisseastumiseksamil parimaid tulemusi. Namjoon valdab ka inglise keelt, mida ta õppis väiksena oma ema ja sõpru jälgides. Ta peab ennast ateistiks.
West Feliciana vald

Ajalugu

Vald moodustati 1824. aastal.
Isi Trapido

Isi Trapido (27. september 1921 Tartu – 28. november 2003 Tallinn) oli eesti fotograaf ja korvpallur.
Ta lõpetas aastal 1941 Tartu Elektromehaanika Tehnikumi. 
Ta hakkas sportima Hugo Treffneri Gümnaasiumis õppides, tema lemmikspordialaks oli korvpall. Teise maailmasõja ajal oli ta Eesti Laskurkorpuse korvpallimeeskonna kapten.
Ta on töötanud Eesti Raadio informatsiooniosakonnas, ning fotograafina ajalehtede Noorte Hääl, Spordileht (1958–1977), Kodumaa, Harju Elu ja Meremees toimetustes. Ta on teinud kaastööd kodu- ja välismaistele raamatukirjastustele ja ajakirjadele. Ta oli aastast 1958 Ajakirjanike Liidu liige, olles selle fotosektsiooni esimees.
Isi Trapido suri 28. novembril 2003 Tallinnas ja ta maeti 20. detsembril Metsakalmistule.

Isiklikku

Ta oli aastast 1972 abielus kopsuarst Laine Trapidoga (neiuna Rettau), nende poeg Toomas Trapido on bioloog ja poliitik. Tema isa Susman Trapido mõrvati 1941 holokausti käigus Tartus.
Kristjan Saar

Kristjan Saar (29. august 1894 Põltsamaa vald, Viljandimaa – 17. juuli 1972 Tallinn?, Eesti) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1938).
Kaitseliidu Harju Maleva pealik aastatel 1934–1940.
Nõukogude okupatsiooni alguses elas illegaalselt. Arreteeriti NKVD poolt 1948. aastal. Viibis vangistuses Taišetlagi vangilaagris Irkutski oblastis, kust vabastati 1956. aastal.
Joosep Usk

Joosep Usk (22. märts 1903 Vihula vald, Virumaa – 1954) oli eesti keemik.
Õppis 1924–1930 Tartu Ülikoolis keemiat, sai keemiamagistriks 1931 (Eesti põlevkivibensiini destilleerimine võimaluste uurimus).
Töötas Eesti NSV keemiainstituudi vanemteadurina.
1020. aastad

1020. aastad
1020. aastad on aastad 1020–1029 pKr.
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Kümnendid: 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad - 1020. aastad - 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad
Aastad: 1020 1021 1022 1023 1024 1025 1026 1027 1028 1029
Venemaa välisministeeriumi ettekanded inimõiguste teemal

Venemaa välisministeeriumi ettekanded inimõiguste teemal (vene Доклады МИД России о правах человека) on Venemaa välispoliitika ametkondade publikatsioonid inimõigustest USA-s, Kanadas ja reas Euroopa riikides.
Esimene ettekanne "Inimõigustealasest olukorrast mitmes maailma riigis" avaldati 2011. aasta detsembris. 90-leheküljelises väljaandes juhivad Vene diplomaadid tähelepanu sagedastele inimõiguste rikkumistele USA-s ja mitmes Euroopa riigis, samuti rikkumistele NATO agressiooni ajal Liibüas. Ettekandes kasutatakse laialdaselt rahvusvaheliste organisatsioonide Human Rights Watch, International Amnesty, Piirideta Reporterid (inglise Reporters Without Borders (RWB)) poolt avaldatud materjale. Ettekannet kommenteerides märkis ministeeriumi täievoliline esindaja inimõiguste alal Konstantin Dolgov, et mõnel riigil on "kergem õpetada teisi, kui tegeleda inimõiguste tagamise probleemide sisulise lahendamisega oma kodus".
Ettekanded on ilmunud ka 2012. ja 2013. aastal.
Tarvastu valla vapp

Tarvastu valla vapp on Viljandi maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tarvastu valla vapp.
Vapp kinnitati 13. mail 1997.

Vapi kirjeldus

Musta vapikilbi keskel on hõbedane tarva (ürgveise) pea, mida ehib punane paelornament, moodustades sõõrme ja silmaavad ning tarva peas oleva stiliseeritud krooni.

Põhjendus

Vapiloom on tulnud Tarvastu valla nimest sümboliseerides sellisena rahva püüdlusi, vankumatust ja tahet. Mulgi rahvarõiva traditsioonist võetud nn. "mulgi koloriit"- must, valge (vapil hõbe) ning mulgi kuube ehtiv punane kaaruspael annavad vapile värvid.
Vissulaid

Vissulaid on 3,5 hektari suurune saar (laid) Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tareste lahes. See asub Hiiumaa kirderanniku lähedal, Kärdlast 5 km kirdes ja Hiiessaarest 1 km põhjas. Saare rannajoone pikkus on 2,46 kilomeetrit.
Saar on kruusase pinnamoega, lõunasse eendub liivane maasäär. Saarel kasvab kadastik.
Saart on 1886 mainitud kui Wissa.  Laiu lähistel uppus 24. novembril 1934 Soome kuunar "Sovinto". 
Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Ainja maastikukaitseala

Ainja maastikukaitseala on kaitseala Sakala kõrgustiku edelaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Ainja külas.

Kirjeldus

Kaitseala pindala on 114 ha, millest 91,3 ha on maismaaosa ja 22,7 ha veeosa. Kaitseala põhieesmärk on Ainja järve ja Sinejärve ning neid ümbritseva maastiku kaitse.
Kaitseala on puhkepiirkond, mis on kuulus oma kauni maastiku ja Ainja järve liivaranna poolest.
Kaitseala põhja- ja idapiiri ääres kulgeb Valga–Uulu maantee.

Kaitseväärtused

Kaitseala kaitseväärtused on elupaigad, looma- ja taimeliigid, maastik ja maastikuelemendid ning rekereatsioon.
Elupaikade alla kuuluvad vanad loodusmetsad, sürjametsad, siirdesoo- ja rabametsad, Sinejärv ja Ainja järv. Kaitsealused liigid on raudkull, hiireviu, roo-loorkull, valgeselg-kirjurähn, musträhn, värbkakk, väänkael, nõmmelõoke, kolmvarvas-rähn ja händkakk, kaitseala külastavad liigid on valge-toonekurg, laululuik ja sookurg. Kaitsealuseid taimeliike kasvab kaitsealal 5: karukold, vööthuul-sõrmkäpp, suur käopõll, valge vesiroos, tähk-rapuntsel.
Maastiku ja maastikuelementide alla kuuluvad Ainja mäed (kohalikus murdes Aine mäed), mis koosnevad kuni 123 m kõrgustest vallseljakutest suhtelise kõrgusega kuni 40 m, ning Ainja järv ja Sinejärv.

Ajalugu

Kaitseala ajalugu ulatub 1964. aastasse, mil Ainja järve kaitseks loodi Ainja järvekaitseala. 1990. aastal loodi Sinejärve kaitseks Sinejärve kaitseala. Praegune kaitseala on loodud nende kaitsealade baasil 1999. aastal.
Juu Jääb

"Juu Jääb" on Muhus alates 1997. aastast korraldatav tulevikumuusikafestival.
Festivali peakorraldaja on Villu Veski.
Kuningamäe kardirada

Kuningamäe kardirada asub Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Kuningamäe külas, Põltsamaa linnasüdamest linnulennult 1,5 km läänes. Rada valmis 25. mail 1962.
Tegemist on võistluskardirajaga, kus võistlustest vabal ajal on võimalik sõita ka hobikardiga. 2003. aastal renoveeritud rajal võivad sõita ka jalgratturid ja rulluisutajad. Mootorrattad ja autod ei ole seal lubatud.
Raja sõidusuund on vastupäeva. Sõit toimub vormelirada meenutaval rajal, mitte nagu enamikul kardiradadel, mis on kummivallide vahel. Ohutuse tagamiseks on mõnes kohas kummivallid, sealgi rajast eemal. Rada on küllaltki kiire, hobikartide keskmine kiirus küünib üle 60 km/h. Rada on 850 meetrit pikk, rajal on kaks pikka sirget, kiireid kurve ja tehniliselt keerukaid S-kurve.
Sausti–Kiili tee

Sausti–Kiili tee (riiklik registreerimisnumber 11157) on kõrvalmaantee Saku ja Kiili vallas (Tallinna–Rapla–Türi maantee ja Tallinna ringtee liiklussõlmes). Tee pikkus on 5,1 km.
Tee saab alguse Tallinna–Rapla–Türi maantee kümnendal kilomeetril Saustinõmme külas. Tee läbib Saustinõmme, Luige, Sausti ja Vaela küla ning Kiili aleviku. Tee lõpeb Kurna–Tuhala tee seitsmendal kilomeetril Sausti küla ja Kiili aleviku piiril. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kolm truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Esimesel poolel kilomeetril on liiklussagedus 500–1000 autot ööpäevas, edasi 200–500 autot ööpäevas. Tee alguses on kiiruspiirang 40 km/h, tee lõpus on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Pont Neuf

Pont Neuf [poo(n) nöf] (prantsuse keeles 'uus sild') on vanim säilinud sild Pariisis.
Sild on 238 meetrit pikk ja 20 meetrit lai. See ühendab Quai de Louvre'it ja Quai de la Mégisserie'd Seine'i paremal kaldal (1. ringkond ehk arrondissement) Quai de Conti ja Quai des Grands Augustins'iga jõe vasakul kaldal (6. ringkond). Umbes keskpaigas ületab sild Île de la Cité läänenurga. Seine'i paremal kaldal läheb sild üle Rue du Pont Neufi tänavaks, vasakul kaldal Rue Dauphine'iks.
16. sajandil oli Pariisis üle Seine'i ainult kaks silda. Uuele sillale pani nurgakivi 1578. aastal Henri III. Ametlikult avati sild aastal 1609 juba Henri IV poolt. Pärast tema surma paigaldati sillale tema ratsamonument, aga see hävitati Prantsuse revolutsiooni käigus ning 1818. aastal asendati see täpse koopiaga. Pont Neuf oli esimene Pariisi sild, millele ei ehitatud maju.
Boiruna

Levila

Selle perekonna liigid on levinud Argentinas, Uruguays, Paraguays, Boliivias ja Brasiilias.