Aachen

Tähised ja sümbolid

Sihtnumbrid on 52062–52080.
Suunakoodid on 0241, 02403, 02405, 02407 ja 024080241.
Autode linnatunnused on AC ja MON.
Ametlik vallakood on 05 3 13 000.
On olemas Aacheni vapp ja Aacheni lipp.

Nimi

Linna nimi on Oche murdes Oche, prantsuse keeles Aix-la-Chapelle [eks-la-šap'el], hollandi keeles Aken (['aaken] või ['aake]), hispaania keeles Aquisgrán [akisgr'an] ja itaalia keeles Aquisgrana.
Tervisveeallikate koha algne ladinakeelne nimi oli Aquae Grani või Aquis-Granum (Aquisgranum, Aquis Granum). See tähendab 'Granuse veed' ehk 'Granuse allikad'. Nime teine pool on nähtavasti keldi vee- ja tervisejumala ladinapärane nimi. Nime "Granus" kannab üks mineraalvee mark. Sõna esimene pool tuleb sõnast aqua 'vesi'. Saksakeelne nimi tuleb tüvest âh-, mis samuti tähendab vesi. Prantsuse keeles on sõna aquas (mitmuse akusatiiv sõnast aqua) võtnud vormi aix. Sama vorm esineb ka Aix-en-Provence'i, Provence'is asuva Vana-Rooma tervisvetekoha nimes. Kuurortlinnana tohiks Aachen kasutada ka nime "Bad Aachen", kuid ametlikult seda enamasti ei kasutata, kuna sel viisil on Aachen tähestikulistes nimekirjades eespool või lausa esimene.

Asend

Aachen asetseb kirde poole avatud orukatlas, kuhu kogunevad Wurmi lisajõed ja voolavad Ruri jõe poole. Linna territoorium asetseb seega Maasi jõgikonnas, otse Reini kiltkivimäestiku (Eifeli) põhjaservas, umbes 30 km Hohes Vennist põhja pool.

Pinnamood

Linna kõrgeim punkt (410 m üle merepinna) paikneb linna äärmises kaguosas. Madalaim punkt (125 m) asub linna põhjaosas Hollandi piiri ääres. Linna keskmine kõrgus on 191 m üle merepinna.
Aachenist lõunas algab Eifeli mäestik.

Haldus

Aachen on kreisivaba linn Nordrhein-Westfaleni liidumaa Kölni ringkonnas, Aacheni linnaregiooni keskus.

Poliitika

Ülemlinnapea on Marcel Philipp (Kristlik-Demokraatlik Liit). Valitsev partei on Kristlik-Demokraatlik Liit.
Seisuga 31. detsember 2002 moodustasid linna võlad 618 miljonit eurot.

Vanuseline struktuur

0–18 eluaastat: 16,1%

18–65 eluaastat: 67,2%

üle 65 eluaasta: 16,7%

Töötus

Töötus 30. juuni 2003 seisuga oli 12,5% ja 30. aprilli 2012 seisuga 9,7%.

Välismaalased

Välismaalaste osakaal oli 17,7%.

Keel

Kohalik murre on Oche murre ehk Aacheni murre, mis kuulub ripuaari murderühma.

Majandus

Aachen asub söekaevanduspiirkonnas. 19. sajandi lõpuks arendati Aachen tööstuskeskuseks ja raudteesõlmeks lähedalasuvate mägede söevarude kasutuselevõtuga. Valmistati rauda raudteele, nööpnõelu, nõelu, nööpe, tubakatooteid ning villast, siidist ja nahast tooteid.
Aachen on olnud juhtival kohal kalevi, nõelte ja vihmavarjude tootmises.

Tööstus

Aachen on suur tööstuskeskus. Seal toodetakse rauda, terast, tekstiilitooteid, klaasi, masinaid, rööbassõidukeid, nõelu, nööpnõelu ja maiustusi. Tehnikaülikooli RWTH Aachen ümber on tekkinud arvuteid, tarkvara ning muud kõrgtehnoloogiat tootvad ettevõtted.

Liiklus

Aachen on suur raudteesõlm, mis teenindab ka ülikiirete rongide võrku Thalys. Kiirrong Thalys sõidab Kölnist läbi Aacheni, Liège'i ja Brüsseli Pariisi. Peale peavaksali on veel vaksalid Aachen-West ja Aachen Rothe Erde.
Umbes 30 km kaugusel kesklinnast Hollandi territooriumil on lennujaam Maastricht Aachen Airport, mida teenindab muuhulgas lennukompanii KLM.
Aachen on maanteesõlm, kus ristuvad maanteed A4, A44 ja A544. A4 viib Kölni ja Hollandisse, A44 Düsseldorfi ja Belgiasse. A544 ühendab A4 ja A544 ristumiskohta Europaplatziga Aacheni idaosas.
1974 lõpetati liiklus viimasel Aacheni trammiliinil. Linnasisene ühistransport piirdub sellest ajast bussidega. Viimastel aastatel on küll püütud taastada trammi- ja linnaraudteeliiklust, kuid projekt on seni takerdunud kulukuse taha ja 1999. aastast saadik on ta seiskunud.

Haridus

Aachenis on suur tehnikaülikool (RWTH Aacheni Ülikool), mis paistab silma eriti mehaanika ja inseneriteaduste alal. Selle ülikooli osa on Klinikum Aachen, mis on suurim ühekorpuseline haigla Euroopas.

Ajalugu

Roomlased ehitasid kuumade väävliallikate ümber luksuslikud saunad, kuhu nad allikad kanalite kaudu juhtisid. See kanalitesüsteem on praegugi kasutusel.
Pärast Rooma aega oli see koht kuni 8. sajandini unaruses. 8. sajandil on kohta mainitud Aquis villa nime all. Aastal 768 külastas Aachenit, Frangi riigi kuningas Karl Suur, kes võib-olla sündiski seal. Koht meeldis talle ning kakskümmend aastat hiljem hakkas ta sinna paleed ehitama. Selle palee suurejoonelisest kabelist sai hiljem Aacheni toomkirik (toomkirikut hakati ehitama 796). Karl Suur veetis seal kuumaveeallikate tõttu suurema osa talvedest 800–814. Aastal 814 surigi ta seal. Ta maeti kabelisse, kus tema haud on tänaseni säilinud. Aachenist sai Karl Suure ajal Euroopa kultuuri keskus ning Alpidest põhja pool asuvate maade pealinn. Karl vabastas linna elanikud sõjaväeteenistusest, maksudest ja isegi vangistusest.
Aastal 936 krooniti toomkirikus kuningaks Otto I. Järgneval 600 aastal krooniti seal kõik Saksa-Rooma riigi kuningad, viimasena Ferdinand I 1531.
Pärast Karl Suure surma purustasid normannid osaliselt toomkiriku. Otto III taastas selle 983. Pärimuse järgi olevat Otto III avanud Karl Suure haua ning näinud, et Karl istub sirgelt hiigelsuurel marmortoolil, valge rüü seljas, skepter käes ja kroon peas. Hirmununa lasknud Otto haua uuesti sulgeda. Haud jäi puutumatuks, kuni Friedrich I Barbarossa 169 aastat hiljem uuesti avas. Neid kasutati järgmise 32 Saksa-Rooma riigi keisri kroonimisel.
Keskajal oli Aachen üks Saksa-Rooma riigi suuremaid linnu. Ta jäi vabalinnaks (vaba riigilinn Aachen) Saksa-Rooma riigi koosseisus. 14. sajandil oli Aachen tähtis Hansa Liidu liige ning kontrollis Maasi ja Reini jõe vahelist ala. Kui 1495 Wormsis riigireformiga moodustati riigiringkonnad, siis Aachen läks Alam-Rein-Vestfaali ringkonna koosseisu.
Pärast Kolmekümneaastast sõda minetas Aachen üleeuroopalise tähtsuse.
Aachenis peeti kolm Euroopa suurriikide kongressi. Aastal 1668 toimunud kongress lõpetas Prantsusmaa ja Hispaania vahelise Devolutsioonisõja. Teine Aacheni kongress määras 1748 Austria pärilussõja rahutingimused. Kolmas Aacheni kongress 1818 pidi tooma korda Napoleoni sõdade järgsesse segadusse.
Esimese maailmasõja alguses alustas Saksamaa Aachenist üllatusrünnakut Belgiale.
Teise maailmasõja ajal sai linn rängalt kannatada. 1940 oli see üks kohtadest, kust Saksamaa alustas Belgia ja Hollandi vallutamist. Liitlasväed vallutasid selle 2. oktoobril või 20. oktoobril 1944 esimesena suurtest Saksamaa linnadest. Adolf Hitler ei lubanud linna kaitsvatel sõjavägedel linna loovutada. Sellepärast oli linn enne vallutamist USA suurtükiväe tugeva tule all.
Aacheni toomkirikust olid reliikviad evakueeritud. Pärast sõja lõppu oli toomkirik üks vähestest hoonetest, mis püsti oli.

Ratsasport

Aachenis peetakse igal aastal Saksamaa suurimat ratsutamisvõistlust CHIO (Concours Hippique International Officiel). Seal korraldati ka 2006. aasta ülemaailmsed ratsutamismängud.

Jalgpall

Meeskond Alemannia Aachen mängib Saksamaa teises liigas.