google/wiki40b huggingface dataset:
Elektron

Üldised omadused

Elektroni elektrilaeng on –1 e, mis on –1,6 × 10⁻¹⁹ kulonit. Tegelikult ongi elementaarlaeng defineeritud just elektroni laengu järgi. Elektroni seisumass on 0,51 MeV/c², mis on ligikaudu 9,11 × 10⁻³¹ kg. Näiteks prooton on elektronist 1836 korda massiivsem osake.
Elektron on stabiilne osake elueaga vähemalt 10 × 10²⁶ aastat. Tema stabiilsuse tagab elektrilaengu jäävus. Puudub elektronist väiksema seisumassiga osake, mille elektrilaeng oleks –1.

Vabad elektronid

Kui elektronid liiguvad vabalt vaakumis, metallis või mujal meediumis, siis nimetatakse neid vabadeks elektronideks. Vabu elektrone on võimalik koondada elektronkiireks. Kui vabad elektronid liiguvad, siis kannavad nad endaga elektrilaengut ning seda nähtust nimetatakse elektrivooluks. Kuigi elektronide nihkekiirus metallis on suurusjärgus millimeetreid sekundis, siis tegelikult liigub üksik elektron metalli sees umbes 75% valguse kiirusega.
Mõningates ülijuhtides moodustavad vabad elektronid omavahel Cooperi paare, mis võimaldab neil käituda bosonitena ja kondenseeruda samasse kvantolekusse. Negatiivselt laetud elektronide liitumine Cooperi paarideks toimub foononite (mitte segamini ajada footoniga) abil. Kuna Cooperi paare moodustav jõud on väga nõrk, siis absoluutsest nullist oluliselt kõrgemate temperatuuride puhul lõhub soojusenergia praktiliselt kõik Cooperi paarid ja ülijuhtivus kaob.

Elektronid aatomis

Kui elektronid ühinevad nukleonidega seotud olekusse, siis moodustavad nad aatomi. Aatomis ümbritsevad elektronid tuuma (mis koosneb prootonitest ja neutronidest), moodustades aatomi elektronkatte. Elektronid ei tiirle ümber aatomi tuuma nii nagu tiirlevad planeedid ümber päikese. Elektronkate on  pigem kindlate suurustega energiaga elektronide "pilv", mis koosneb elektronorbitaalidest. Orbitaali tiheduse määrab ära elektroni leidmise tõenäosus antud ruumipunktis (arvutatav Schrödingeri võrrandi abil).
Kuna elektronid on fermionid, siis kehtib neile Pauli keeluprintsiip. Selle kohaselt ei saa kaks elektroni olla samas kvantolekus. Seda võib mõista ka nii, et samas ruumipunktis (ruumiosas, milles elektronide lainefunktsioonid kattuvad) ei saa kaks elektroni olla samal energeetilisel tasemel. Tänu sellele moodustavad elektronid paare. Neis paarides olevad elektronid on vastupidise spinniga.
Tänu Pauli printsiibile jaguneb elektronkate elektronkihtideks, mis omakorda jagunevad alamelektronkihtideks ja orbitaalideks. Elektroni paiknemise elektronkattes määrab ära komplekt kvantarve (peakvantarv (n), mis määrab ära elektronkihi, asimuudi kvantarv (l), mis määrab ära alamelektronkihi elektronkihi sees ja magnetiline kvantarv (mₗ), mis määrab ära orbitaali alamelektronkihi sees). Igal orbitaalil võib olla kuni kaks elektroni, mille spinnid on vastasmärgilised (vastassuunalised).
Aatomi valentselektronkiht määrab ära aatomi keemilised omadused.
Hessi seadus

Hessi seadus on füüsikalise keemia põhiseadus, mille kohaselt keemilise reaktsiooni soojusefekt sõltub ainult süsteemi alg- ja lõppolekust, mitte reaktsiooni käigust (vahestaadiumidest).
Teiste sõnadega, Hessi seadus väidab, et mitmes staadiumis toimuva reaktsiooni korral kogu protsessi entalpia muutus (tähistatakse  ΔH) on reaktsiooni vaheetappide entalpia muutuste summa (eeldusel, et füüsikalised tingimused lähte- ja lõppolekul on samad).
Hessi seadus on energia jäävuse seaduse erijuhtum keemiliste protsesside korral. See seadus võimaldab arvutada reaktsioonide soojusefekte, mis ei ole otseselt määratavad. Nimetatud seaduse avaldas Germain Hess 1840. a.
Soome välisminister

Soome välisminister on Soome valitsuse liige, kes juhib välisministeeriumi.
22. juunil 2011 ametisse astunud Jyrki Kataineni valitsuse välisminister on sotsiaaldemokraat Erkki Tuomioja.
Hendrik Toompere juunior

Elukäik

1984–1988 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia XIII lend, juhendaja Kalju Komissarov.
Aastatel 1988–1990 Noorsooteatri näitleja.
1990–1998 Eesti Draamateatri näitleja.
Aastast 1998 Eesti Draamateatri lavastaja.
1996–2003 reklaamibüroo Brand Sellers DDB reklaamide autor ja lavastaja 
2006–2010 EMTA Lavakunstikooli õppejõud

Isiklikku

Tema vanaisa oli maadleja Herman Kruusenberg. 
Tema isa Hendrik Toompere seenior ja ema Maie Toompere olid Nukuteatri näitlejad. Näitlejad on ka tema õde Harriet Toompere ja õe elukaaslane Mait Malmsten. Mõlemad töötavad (nagu ka ta poeg Hendrik Toompere juunior) Eesti Draamateatris.
Vöötsaba-vigle

Vöötsaba-vigle (Limosa lapponica) on kurvitslaste sugukonda vigle perekonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta väikesearvuline kuni harilik läbirändaja (perioodidel aprill-mai ja juuli-september) peamiselt rannikul.
Ida Suvero

Ida Suvero ((pseudonüüm 2. aprillist 1936); sündinud Ida Koppelmann, aastast 1918 Ida Suvorova, aastast 1935 Ida Padar; 25. detsember 1900 Surju – 9. juuli 1941 Tartu) oli eesti näitleja.
Ta õppis Pärnus Neumanni erakoolis. Lavategevust alustas ta aastal 1920 Pärnu Töölisteatris. Aastatel 1923–1928 töötas ta teatris Endla, 1928–1941 teatris Vanemuine.
Ida Suvero hukkus NKVD massimõrva ohvrina Tartu vanglas.

Isiklikku

Tema õde oli näitleja Alli Tammemets.
James Fenimore Cooper

James Fenimore Cooper (15. september 1789 – 14. september 1851) oli ameerika kirjanik.
Tema rohkete mere-, rajamaa- ja ajalooromaanide hulgas on tuntuim 5-köiteline indiaaniromaanide tsükkel "Nahksuka jutud" ("Hirvekütt", "Viimane mohikaanlane", "Rajaleidja", "Pioneerid", "Preeria").

Elulugu

James Fenimore Cooper sündis kohtuniku William Fenimore Cooperi ja tema abikaasa Elizabethi peres. Peres sündis 12 last, kellest James oli eelviimane, aga enamik lapsi ei saanud suureks.
1788. aastal ostis isa Susquehanna jõe äärde kümmekond ruutkilomeetrit maad ja rajas sinna linna, mis sai tema järgi nimeks Cooperstown. Linn kannab seda nime tänapäevani ja ekslikult arvatakse vahel, et see on kuulsa kirjaniku järgi nimetatud.
1790 hakkas isa oma perele maja ehitama ja see valmis 1799. Maja nimi oli Otsego Hall. Cooper elas selles majas suure osa oma elust, aga mõni aasta pärast tema surma põles ka maja maha ja hävis.
13-aastaselt võeti Cooper vastu Yale'i ülikooli. Ta õppis seal kaks aastat, aga kolmandat ei lõpetanud. Ta visati ülikoolist välja, sest laskis nalja pärast õhku kaasõpilase toaukse. Nii ei saanudki Cooper teaduskraadi.
17-aastaselt läks Cooper kaubalaevale madruseks ja sõitis sellega Euroopa vahet. Euroopas käisid sel ajal Napoleoni sõjad. 1. jaanuaril 1808 astus Cooper USA mereväkke ja arvati mitšmaniks ehk ohvitseriõpilaseks. 1811 kinnitas Thomas Jefferson ta warrant officeri ehk enam-vähem mittekoosseisulise nooremohvitseri kohale.
20-aastaselt päris Cooper oma 1809 surnud isa vara. 1. jaanuaril 1811 abiellus ta Susan Augusta de Lanceyga. Abikaasa pärines jõukast perest, mis USA iseseisvussõja ajal oli Suurbritanniat toetanud. Sellest abielust sündis 7 last, kellest 5 sai täiskasvanuks.
1820. aastal otsustas Cooper hakata kirjanikuks. Tema esimene romaan "Ettevaatus" ("Precaution") ilmus juba samal aastal. See oli mõjutatud Jane Austenist ning keskendus moraalile ja kommetele. Romaan ilmus anonüümselt ega saavutanud edu. 1823 ilmus tema kolmas romaan "Pioneerid", mis oli "Nahksuka juttude" sarjas esimesena ilmunud romaan ja tegi Cooperi kuulsaks.

Tunnustused

James Fenimore Cooper valiti 1823. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Thionville

Thionville on linn Kagu-Prantsusmaal Moselle'i departemangus, linn asub Luksemburgi ja Saksamaa piiri lähedal. 2014. aasta seisuga elas seal umbes 41 000 inimest.
Béla IV

Béla IV (1206 – 3. mai 1270) oli Ungari kuningas aastatel 1235–1270.

Elulugu

Béla oli Ungari kuninga (1205–1235) Andràs II vanim poeg. 1214. aastal nimetati ta Horvaatia kuningaks. 1222. aastal andis isa talle valitseda umbes pool läänepoolsest kuningriigist (Slavoonia, Horvaatia ja Dalmaatsia). Järgmistel aastatel võttis Béla osa sõjakäikudest Galiitsiasse ja Austriasse. Tema suhted isaga olid aga küllaltki halvad, sest Béla pidas isa süüdlaseks oma ema surmas. 1234. aastal abiellus Andràs uuesti, endast üle 30 aastat noorema naisega. See halvendas nende suhteid veelgi. Kuid 1235. aastal Andràs II suri ja Bélast sai kuningas.
Oma valitsusaja esimestel aastatel tegeles Béla kaubanduse ja linnade soosimisega, samuti otsis ta dominikaani munkadest saadikute abil idast ungarlaste sugulashõime.
Derby

Sõpruslinnad

Alates 17. veebruarist 1976 on Derby sõpruslinn Saksamaal asuv Osnabrück. Kaks linna vahetavad omavahel saadikuid, kelle ametiaeg kestab ühe aasta. Osnabrück on ainus linn Saksamaal ning Derby Wigani kõrval ainus linn Suurbritannias, mis saadab ja võtab vastu linna saadikuid.
Kuna Derbys asub Toyota tehas, on Derby sõpruslinn alates 16. novembrist 1998 Jaapanis asuv Toyota linn.
2014 sai Derby sõpruslinnaks Palestiinas asuv Hebron ja sellega sai Derby esimeseks Suurbritannia linnaks, millel on sõpruslinn Palestiinas.
Artemise programm

Artemise programm on NASA mehitatud kosmoselendude programm, mille eesmärkideks on saavutada püsiv inimeste kohalolek Kuul ja selle orbiidil ning mehitatud missioon Marsile. NASA plaanib Artemise programmi eesmärkide täitmiseks kasutada Orioni, Lunar Orbital Platform-Gateway'd ja Space Launch Systemit, aga ka erafirmade kanderakette nagu Falcon Heavy, New Glenn, Omega ja Vulcan.
President Donald Trump allkirjastas 11. detsembril 2017 määruse, mille kohaselt naasevad inimesed esimest korda pärast 1972. aastat Kuule. 26. märtsil 2019 teatas asepresident Mike Pence, et esimene mehitatud maandumine Kuule on planeeritud 2024. aastaks. 
Programmi on nimetatud vanakreeka jahi-, looduse- ja kuujumalanna Artemise järgi, kelle kaksikvend on Apollon.
Ilta-Sanomat

Ilta-Sanomat on Soome suurima levikuga tabloidleht.
Ajalehte hakati välja andma 1932. aastal ja nüüd on see Helsingin Sanomate järel Soome suuruselt teine ajaleht.
Ilta-Sanomat ilmub kuuel päeval nädalas ja selle argipäevane keskmine trükiarv on 143 321 (2011).
Decaturi maakond (Kansas)

Ajalugu

Maakond moodustati 1873. aastal.
Imanta (Riia)

Imanta on asum Lätis, Riia linna Kurzeme rajooni osa pindalaga 9,003 km². Asub Riia läänepiiril Tukumsisse viivast raudteest põhjas ja Kleistist lõunas. Asumi idapiiriks on Bolderājasse viiv raudtee. 49 867 elanikku (2010).
Valdav osa asumist asub madalal alal (4–6 meetrit üle merepinna). Asulat läbib aga luidete ahelik, kus absoluutkõrgused ulatuvad 16–20 meetrit üle merepinna. Suurimaks haljasalaks on Anniņmuiža park.
Asumi aladele jagati juba XV sajandil suvemõisade jaoks maad. Tähtsamad mõisad asumi aladel olid Anniņmuiža mõis ja Zolitūde mõis. Aastal 1877 valmis Tukumsisse viiv raudtee, selle äärde aga Zolitūde raudteejaam. Anniņmuiža elanike protestide tõttu aga nihutati jaama asukohta. Aastal 1928 sai jaam nimeks Imanta. Zolitūde raudteejaama vanasse asukohta rajati aastal 1989 aga Zolitūde peatus.
Asumi aladel algas aktiivsem ehitustegevus XX sajandi kahekümnendatel aastatel, mil rajati nn Imanta liinid, 8 tänavat raudtee ääres. Neid maju haldas elamukooperatiiv "Imanta", selle järgi sai piirkond ka nime – Imantciems, millest sai hiljem Imanta. Sel ajal (aastal 1924) liideti ka Imanta maad Riia linnaga. Teine piirkond, kus toona maju ehitati, oli ala Bolderāja raudtee ääres.
Imanta asumis algasid aktiivsemad ehitustööd aga XX sajandi kuuekümnendatel aastatel. Sel ajal planeeriti paneelidest korruselamud ümber asumi keskse haljasala – Anniņmuiža pargi. Valmis ka asumi suurim ettevõte – Riia Raadioelektroonika Tehas.
Kultuuriloolise väärtusega paigad on Imanta asumis Anniņmuiža mõisa mõisakompleks ja Sudrabkalniņš – bermondtiaadi ajal Bolderājas ja Anniņmuiža all langenud Läti sõdurite mälestusmärk.
Pargitaguse asum

Pargitaguse asum on 2007. aasta seisuga Ahtme linnaosa üldplaneeringus kavandatav Ahtme asum.
Pargitaguse asum on planeeritud Jõhvi ja Tammiku asumi vahelisele maa-alale. Kuna on tegemist altkaevandatava maa-alaga, siis planeeritavad hooned on ühe-kahe korruselised puitkarkassil väikeelamud.
1965. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis

1965. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 15. jaanuaril Helsingis, sellase nimetusega Messuhallis (praeguse nimetusega Töölön kisahalli ja aadressiga Paavo Nurmen kuja 1 D). Eesti NSV võitis 6:4.
Kärbeskaal (kuni 51 kg): Teppo Oksanen (Soome) – Rein Pajur (Eesti NSV) 2 - 1
Kukk-kaal (kuni 54 kg): Mart Keersalu (Eesti NSV) – Pauli Kemppainen (Soome) 3 - 0
Sulgkaal (kuni 57 kg): Harry Kozlovski (Eesti NSV) – Risto Meronen (Soome) 3 - 0
Kergekaal (kuni 60 kg): Antero Halonen (Soome) – Aleksandr Lomov (Eesti NSV) 3 - 0
I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Mauri Ruonala (Soome) – Jaroslav Melnitšuk (Eesti NSV) KO 3
II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Pentti Valtonen (Soome) – Priidik Kippar (Eesti NSV) TKO 3
I keskkaal (kuni 71 kg): Aniss Murtazin (Eesti NSV) – Yrjö Sikiö (Soome) RSC 3
II keskkaal (kuni 75 kg): Arved Väikmeri (Eesti NSV) – Leo Salonranta (Soome) 3 - 0
Poolraskekaal (kuni 81 kg): Pavel Dubovik (Eesti NSV) – Svjatoslav Aleksandroff (Soome) RSC 2
Raskekaal (üle 81 kg): Koit Joor (Eesti NSV) – Reino Kivekäs (Soome) 3 - 0
Noosfäär

Noosfäär ehk mõistusesfäär on Vladimir Vernadski järgi inimmõistuse poolt kujundatud ja keemiliselt ümberkorraldatud sfäär planeedi Maa ümber.
Noosfäär on biosfääri üks arengujärk, etapp, mida seostatakse inimese mõistusliku tegevusega.
Maa kui terviku seisukohalt on tänapäevases maailmas teatud sfääriline kolmik: biosfäär, sotsiosfäär ja tehnosfäär, kuid leidub ka käsitlusi kus 'iniminfluentse' noosfääri moodustavad sotsiosfäär ja tehnosfäär (inimtekkeliste struktuuride süsteem (näiteks külad, veetammid, transport ja infotehnoloogia jpm) .

Koht geosüsteemis

Majandusgeograaf Mart Vabar on kirjeldanud geosüsteemi ühiskonnasfääri teket järgnevalt: "Kaks miljonit aastat tagasi hakkas inimkond biosfääri transformeerima, tekkis (genesis) sotsiosfäär kui geograafiline fenomen, mille olemus seisneb selle liikmete mõistuspärases koostöös eksisteerimiseks ja püsimajäämiseks vajalike tingimuste ning keskkonna kujundamisel."

Vernadski biosfääri käsitlus

Vladimir Vernadski (alates 1926): Vernadski biosfäär on kosmiline mehhanism, millel on oma kindel koht planeedi kui terviku struktuuris ja ta paikneb meie planeedi pinnal. Sisaldades kogu elusainekogumit, muundab biosfäär Päikese kiirgusenergia keemiliseks ja füüsiliseks energiaks, mis omakorda läheb meie planeedi "tardunud" elutu mateeria ümbertöötamiseks. Noosfäär moodustub siis, kui valdava tähtsuse selles protsessis saab inimmõistus  .
András Báthory

András Báthory (1563 Szilágysomlyó – 3. november 1599 Csíkszentdomonkos) oli Warmia piiskop, alates 1584. aastast kardinal.

Transilvaania vürstina

Sai 1599. aastal Transilvaania vürstiks, kuid tapeti pärast kaotusega lõppenud lahingut Pika sõja käigus.

Isiklikku

András oli Báthory dünastiast ning oli Poola kuninga Stefan Batory vennapoeg.
Kärdla põhikool

Kärdla Põhikool on Kärdla Ühisgümnaasiumi õigusjärglane. Alates 1. septembrist 2016 korraldati Kärdla Ühisgümnaasiumi töö ümber: alates sellest ajast pakub Kärdla Põhikool põhiharidust ja riigigümnaasium Hiiumaa Gümnaasium keskharidust.
Partsi mõisa tuuleveski

Partsi tuulik asub Hiiumaal Hiiumaa vallas Partsi külas. Hollandi tüüpi tuulik valmis aastal 19. sajandi keskel Partsi mõisa tuulikuna.
Veski töötas viimati 20. sajandi alguses. Eesti Vabariigi ajaks oli veski juba täiesti lagunenud. 1925. aastal müüs riik veski eraomandisse. Veski taastati ning veski juurde ehitati saeraam. 1955. aastast kuulus veski Rahu Eest kolhoosile. Hoonet kasutati 1990. aastateni saeveskina .
Suur film

"Suur film" (inglise Epic Movie) on 2007. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide paroodiafilm.
Linateoses pilatakse filme "Narnia lood: lõvi, nõid ja riidekapp", "Harry Potter", "Charlie ja šokolaadivabrik", "Superman" ja "Kariibi mere piraadid".
1956. aasta Eesti meistrivõistlused jääpurjetamises

1956. aasta  Eesti meistrivõistlused jääpurjetamises  toimusid 3.–7. aprillil Tallinnas.
Mesut Özil

Arsenal

Mesut Özil liitus Londoni Arsenaliga 2. septembril 2013. Esimeses mängus (14. septembril Sunderlandi vastu) andis ta 11. minutil resultatiivse söödu Olivier Giroud'le. Arsenal võitis mängu 3:1. Esimene värav Arsenali meeskonnas tuli 1. oktoobril 2013 UEFA Meistrite Liiga Napoli vastu.

Isiklikku

Mesut Özil on 181 cm pikk.
Raul Hadžimba

Raul Hadžimba (abhaasi Рауль Џьумка-иҧа Ҳаџьымба; sündinud 21. märtsil 1958 Tkvartšelis) on Abhaasia poliitik, alates 25. septembrist 2014 Abhaasia president.
Enne oli ta asepresident aastatel 2005–2009. Ta on partei Abhaasia Rahvusliku Ühtsuse Foorum juht. Aastatel 2003–2005 oli ta Abhaasia peaminister, 2002–2003 kaitseminister.
2004. aastal kaotas Hadžimba, keda toetasid nii lahkuv president Vladislav Ardzinba kui Venemaa president Vladimir Putin, presidendivalimistel Sergei Bagapšile. Hadžimba süüdistuste kohaselt võltsiti Bagapšit toetanud Gali rajoonis valimistulemusi. Detsembris jõuti aga kokkuleppele, et korraldatakse kordusvalimised, Hadžimbast saab Bagapši asepresidendikandidaat ja asepresidendi volitusi suurendatakse. Jaanuaris peetud valimistel võitis Bagapš üle 90% häältest.
2009. aasta mais astus Hadžimba erimeelsuste tõttu Bagapšiga tagasi. Aasta lõpus toimunud presidendivalimistel kaotas Hadžimba uuesti Bagapšile, saades 15,32% häältest.
2011. aastal Bagapš suri, augustis peetud ennetähtaegsetel presidendivalimistel jäi Hadžimba kolme kandidaadi hulgas viimaseks kogudes 19,83% häältest.
25. augustil 2014 kuulutati Hadžimba presidendivalimiste võitjaks ning vannutati sama aasta 25. septembril ametisse.
Lyn Yvonne Abramson

Lyn Yvonne Abramson (sündinud 7. veebruaril 1950 Bensoni linnas Minnesota osariigis) on Ameerika Ühendriikide psühholoogiapedagoog.
Ta on Wisconsini osariigi Madisoni ülikooli psühholoogiaprofessor. Bakalaureusekraadi sai ta 1972. aastal Wisconsini osariigi Madisoni ülikoolist ning doktoriõpingud lõpetas ta aastal 1978 Pennsylvania Ülikoolis.

Saavutused

Kliinilise psühholoogina on tema peamised uurimisvaldkonnad olnud depressiooni tekkimise soodumuse uurimine ning psühhobioloogilised ja kognitiivsed lähenemised depressioonile, bipolaarsele häirele ja söömishäiretele.
Koos kaasautorite William T. L. Coxi, Patricia Devine'i ja Steven D. Holloniga pakkus ta välja eelarvamuste ja depressiooni kompleksse käsitluse, mis ühendab nii depressiooni kui ka eelarvamuste kognitiivseid teooriaid. Lyn ja tema kaasautorid pakkusid välja, et mitmed depressioonijuhtumid võivad olla põhjustatud kas endapoolsetest või teiste isikute poolsetest eelarvamusest. "See eelarvamuste põhjustatud depressioon, mida uurijad kutsuvad "de-eelarvamus" (deprejudice), võib toimuda mitmel tasandil. Klassikalisel juhul põhjustab eelarvamus depressiooni sotsiaalsel tasandil (nt põhjustas natsidepoolne eelarvamus juutidel depressiooni), kuid see põhjuslik ahel võib aset leida ka inimestevahelisel tasandil (nt põhjustab ahistaja eelarvamus ahistataval depressiooni) või isegi ka interpersonaalsel tasandil, inimeses endas (nt võivad enda vastu suunatud eelarvamused inimesel depressiooni põhjustada)".
Abramson on koos oma sagedase kaastöölise Lauren Alloyga saanud ühingu Association for Psychological Science auhinna James McKeen Cattell Fellow Award (2008–2009). Abramsoni nime leiab ka Teadusinformatsiooni Instituudi (Institute for Scientific Information) koostatavast sagedasti tsiteeritud uurijate nimekirjast.
Innar

Innar on eestipärane mehenimi.
Innari nimepäev on 11. märts.
FMEA

Analüüsi objekt ja kasutamine

FMEA uurimisobjektiks võib olla nii toode/teenus ise kui ka protsess, mille väljund see toode/teenus on. Lihtsaimalt väljendudes – analüüsitakse, kas toode on kliendile vajalik ning kasutajasõbralik ning kas tootja suudab talle seda stabiilselt pakkuda.  
Veariskianalüüs tuleks läbi viia alati, kui on teada, et viga tootes (teenuses) võiks lõppkasutajale kahju tekitada. Analüüsi kasutamine toote (teenuse) arendustsüklis võimaldab vigu prognoosida ja ennetada või tuvastatud probleemid toote (teenuse) disainimise käigus kõrvaldada, mis omakorda võimaldab suurendada toote usaldusväärsust, anda parema kvaliteedi, kõrgema turvalisuse ja suurendada klientide rahulolu ja vähendada kulusid. Analüüsi terminoloogia, eesmärk ja muud detailid varieeruvad (disaini FMEA, süsteemi FMEA, toote FMEA, protsessi FMEA jne), kuid metodoloogia on sarnane. 
Veariskianalüüsi käigus kogutud teavet saab kasutada süsteemide hoolduskavade koostamisel ja optimeerimisel ja muude kvaliteedikontrolli meetmete rakendamisel. Teave on väärtuslik sisend tootearenduses ja disainerite koolitamisel.

Ajalugu

FMEA töötati algselt välja Ameerika Ühendriikide relvajõudude tarbeks. Standard MIL-P-1629, mis originaalis kandis pealkirja Procedures for Performing a Failure Mode, Effects and Criticality Analysis (tõrgete liigi, mõju ja kriitilisuse analüüsi läbiviimise kord), on dateeritud 9. novembril 1949. Selle abil oli võimalik tuvastada süsteemi ja seadmete tõrked ning hinnata vigade mõju usaldusväärsust. Tõrked liigitati vastavalt sellele, kui oluline oli nende mõju missiooni kordaminekule ja personali/varustus (ingl. personnel/equipment) ohutusele. Kasutatud termin "personal/varustus" on standardi MIL-STD-1629 mõistes arusaam, et töötajad ja füüsiline varustus on omavahel asendatavad, kuid see ei kehti tänapäevases tarbekaupade tootmise kontekstis. Tarbekaupade tootjatel on erinevad prioriteedid, sealhulgas klientide rahulolu ja ohutus, seetõttu on FMEA olemus võrreldes MIL-P-1629 standardiga ajas muutunud.
Veariskianalüüsi ja selle aruandlusformaadi kohta on avaldatud mitmeid standardeid ja juhendeid, näiteks  SAE J1739, AIAG FMEA-4 ja MIL-STD-1629A. Lisaks on paljudes tööstusharudes ja ettevõtetes töötatud välja protseduurireeglid oma toodete, teenuste ja protsesside erinõuete ja kvaliteedi kontrollimiseks.
Marju Kõivupuu

Marju Kõivupuu (sündinud 14. novembril 1960 Võrumaal) on eesti filoloog, kultuuriloolane, kirjanik ja folklorist. Ta on Tallinna Ülikooli Humanitaarteaduste instituudi maastiku ja kultuuri keskuse vanemteadur. Lisaks loengute andmisele tegeleb teadustööde ning juhendamisega. 
Marju Kõivupuu on sündinud Mäepõru külas Võrumaal. Tänu oma päritolule valdab soravalt võru keelt. 8. klassi lõpetas ta Valga 1. Keskkoolis 1976. aastal, Tartu 5. Keskkooli bioloogia-geograafia süvaõppega klassi 1979. aastal. 1986. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli eesti filoloogina. 2002. aastal kaitses Marju Kõivupuu doktoritöö surmakultuuri suundumustest Võrumaa matusekombestiku näitel. 
Marju Kõivupuul on kaks poega: Kaarel Kõivupuu (sündinud 1987) ja Martin Torp (sündinud 2000).
Ta on pidanud erialaseid loenguid ka tele- ja raadiosaadetes ning osaleb Vikerraadio mälumängusaate "Mnemoturniir" võistkonnas. On avaldanud eri teemadel artikleid nii Õhtulehes, Postimehes kui ka Maalehes. 
Kõivupuu oli 2017. aasta suvel toimunud XII noorte tantsupeo idee "Koit ja Hämarik" üks autoreid. Võitis tantsupeo ideekavandi konkursi koos Margus Toomla, Meelis Kompuse, Maian Kärmase ja Rasmus Puuri koosloomes sündinud tööga.
Uurimishuvidena on välja toonud inimese ja looduse/maastiku suhted ning kultuuripärandid. Lisaks tegeleb aktiivselt surmakultuuri ja rahvameditsiini uurimisega.

Haridustee

1995–1999 EPMÜ, doktorantuur
1990–1993 Tartu (Riiklik) Ülikool, aspirantuur, hiljem magistrantuur
1980–1986 Tartu (Riiklik) Ülikool, diplomiõpe

Töökohad ja ametid

2017–... Tallinna Ülikool, Humanitaarteaduste instituut, Maastiku ja kultuuri keskus, vanemteadur, hiljem dotsent
2007–2017 Tallinna Ülikool, Eesti Humanitaarinstituut, vanemteadur
2005–2007 Tartu Ülikool, Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia, dotsent
2003–2004 Tallinna Ülikool, filoloogiateaduskond, Eesti filoloogia osakond, Eesti kirjanduse õppetool, dotsent
Yesterday (film 1984)

Sisu

Nostalgilise filmi tegevus leiab aset 1964. aastal ühes väikeses Poola provintsilinnas. Neli tehnikumiõpilast on vaimustuses ansamblist The Beatles. Nad püüavad ka ise biitlite lugusid mängida, kuigi neil on raskusi muusikainstrumentide ja aparatuuri hankimisega. Õppeasutuse juhtkond aga ei ole nende harrastusest vaimustuses.
Eesti Turistide Ühing

Eesti Turistide Ühing (lühend: ETÜ) oli aastatel 1920–1940 tegutsenud turismiühendus; ühtlasi tollal suurim Eesti turismiühendus.
Ühingu peaeesmärk oli edendada Eesti turismi ja soodustada välismaalaste reisimist Eestis.
Aastal 1939 oli ETÜ-l 750 liiget ja 100 usaldusesindajat.
Aastal 1930–1940 andis ETÜ välja ajakirja Turismi Teataja.