google/wiki40b huggingface dataset:
Jossif Kobzon

Jossif Kobzon (vene Иосиф Давыдович Кобзон; 11. september 1937 Ukraina Donetski oblast Tšassiv Jar – 30. august 2018 Moskva) oli juudi päritolu populaarne Venemaa laulja, bariton.
NLKP liige 1973. aastast.
Brežnevi ajal oli ta Nõukogude juhtkonna "õuelaulik", kes laulis patriootilisi ja lüürilisi laule. 
Kobzon laulis sisse seriaali "Seitseteist kevadist hetke" laulud.
Aastal 1997 lõpetas Kobzon ametlikult oma kontserditegevuse, kuid 2007. aastal tegi ta juubeliturnee, esinedes ka Eestis.
Ta oli Venemaa Riigiduuma liige. Kobzon oli Putini Ukraina-vastase välispoliitika aktiivne toetaja. 2014. aasta Ukraina kriisi ajal kirjutas ta Donbassi hümni ja kavatses anda kontserdi separatistide võimu all olevas Donetskis ja Luganskis. 
Juulis 2014 keelas Läti Kobzonile sissesõidu riiki.

Muud tunnustusavaldused

Коbzon on 28 linna aukodanik (sh Donetsk, Saratov, Biškek). 31. märtsil 2009 sai Kobzon ka Moskva linna aukodanikuks. 
3. septembril 2014 võttis Dnipropetrovski linnavolikogu talt aukodaniku nimetuse ja novembris 2014 võeti talt Poltava aukodaniku nimetus.
Donetskis on Jossif Kobzoni monument. 
Tšassiv Jaris oli Jossif Kobzoni tänav, hiljem nimetati see ümber Rahu tänavaks.

Isiklikku

Kobzoni esimene abikaasa oli laulja Veronika Kruglova, teine abikaasa näitleja Ljudmila Gurtšenko. Alates 1971. aastast on ta abielus näitleja Ninel Kobzoniga (Ninel Drizinaga). Neil on kaks last ja viis lapselast (2007).
Steven Holcomb

Steven Holcomb (sünninimi Leppik, 14. aprill 1980 Park City, Utah – 6. mai 2017 Lake Placid, New Yorgi osariik) oli Ameerika Ühendriikide bobisõitja. 
Ta osales viitel taliolümpiamängudel järjest alates 1998. aasta taliolümpiamängudest kuni 2014. aasta taliolümpiamängudeni. 
Holocomb oli viiekordne maailmameister, olümpiavõitja ja kahekordne olümpia pronksmedalist.
Olümpiavõitjaks krooniti ta 2010. aasta taliolümpiamängudel koos USA neljabobiga. Sotši talimängudel võitis ta pronksi nii kahebobil kui ka neljabobil.
2009. aastal tuli Holocomb USA neljabobiga maailmameistriks. 2012. aastal tuli Holocomb lausa kolmekordseks maailmameistriks (kahebobis, neljabobis, võistkondlikus arvestuses).
Valge mesikas

Levik

Valge mesikas kasvab pärismaisena Euroopas ja Aasias. Ta kasvab peaaegu kõikjal Euroopas ning Siberis, Kaug-Idas ja Kesk-Aasias; võõrliigina ka Ameerikas ja Austraalias. Eestis on ta sage. 
Eestis on aretatud sort "Kuusiku 1", mida kasvatatakse laialdaselt kultuurtaimena.
Taim talub hästi kuiva ja kivisemat pinnast; kasvab eelkõige teeservadel, ka jäätmaadel.

Kirjeldus

Valge mesikas on kaheaastane ühekojaline taim.
Ta on püstise alt puituva varrega ning kasvab 20–120 cm kõrguseks. Varrele kinnituvad 1–2 cm pikkused kolmetised hambulise servaga liitlehed. 
Taim õitseb juunist septembrini. Õied on valged ja tugeva lõhnaga ning paiknevad 40–80 kaupa pikkades kitsastes püstistes kobaras. Ta on putuktolmleja.
Vili on 3,6–5 mm pikkune ja 2–2,5 mm laiune kaun, milles on üks kuni kolm, tavaliselt kaks seemet. Taim paljuneb seemnetega. Eesti sordi Kuusku 1 juures on keskmiseks seemnesaagiks 1 ha kohta saadud 240 kg.

Kasutamine

Valge mesikas on väga hea meetaim ning seda kultiveeritakse mesilate läheduses. Seda kasvatatakse ka loomade söödaks, sest mesikas annab suure haljasmassi.
Taime on kasutatud ka pinnase parandajana, sest tema juurtel elavad mügarbakterid rikastavad mulda lämmastikuga. Samuti aitab mesika kasvatamine mulda kobestada.
Valgele mesikale annab lõhna taimes sisalduv kumariin, mida kasutatakse muu hulgas lõhna- ja maitseainete valmistamiseks ning farmaatsiatööstuses antikoagulantide lähteainena.
Mesika külvinorm on 5–10 kg/ha (sordil Kuusiku 1).
2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

Hindamissüsteem

Kõik osavõtvad riigid said hinnata oma kümmet lemmikut. Kasutati punkte 12, 10, 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2, 1.
Pahad Seemned

Pahad Seemned (ka Jaan Pärn ja Pahad Seemned) on Eesti ansambel.
Ideaalmaastik

Sisu

Filmi tegevus toimub Teise maailmasõja järgses Eestis. Nooruke komsomoliaktivist Mait Kukemeri saabub kinoauto kastis Metsa kolhoosi. Kevadkülvi volinikuna peab ta põliseid maainimesi põllule kamandama, isegi kui vesi lirtsub üle saapaääre ja masinad kinni jäävad. Kolhoosi esimees Harald Tuvike lubab kõike homseks, seistes talupojatarkusega vastu võimu arututele nõudmistele. Esmakordselt elus puutub Kukemeri kokku tõeliste probleemidega. Vaatamata komsomoliülesandele pühendab nooruk järjest rohkem tähelepanu kohalikule pioneerijuhile. Enne õiget aega külvata ei taha keegi ja Kukemeri mässib end rajooni juhtkonna ees järjest keerulisemate hädavalede võrku. Ent kommunistliku partei ees ei jää miski saladuseks.
Magnus Kirt

2018

2018. aastal püstitas ta odaviskes kolm Eesti rekordit. Hiliseim neist sündis 13. juulil 2018 IAAF-i Teemantliiga etapil Marokos Rabatis tulemusega 89.75. Varasem Eesti rekord pärines 5. juunist 2018: Soomes Paavo Nurmi mängudel viskas ta 88.73. Sellest eelmine Eesti rekord oli tema enda kaks päeva varem Tartus Gustav Sule mälestusvõistlustel visatud 88.45. Ühtlasi on Kirt vasakukäeliste odaviskajate maailmarekordi omanik.
2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis võitis ta tulemusega 85.96 pronksmedali.

2019

2019. aastal on Kirt Eesti rekordit parandanud kahel korral – 20. juunil Tšehhis Ostravas viskas ta esmakordselt üle 90 meetri, võites IAAF World Challenge'i sarja kuuluva võistluse tulemusega 90.34. Kaks päeva hiljem, Soomes Kuortanes toimunud traditsioonilisel odaviskajate mõõduvõtul viis ta Eesti rekordi tulemuseni 90.61. Selle tulemusega läks Kirt maailma hooaja edetabeli liidriks. 29. augustil võitis Kirt Zürichis peetud Teemantliiga finaali, visates viimasel katsel 89.13.

Isiklikku

Tema isa oli Eesti kelgutamiskoondise peatreener Peeter Kirt.
Pontianus

Pontianus oli paavst 230–235. Ta oli 18. paavst. "Liber Pontificalis" paigutab tema ametiaja Anteruse järele, peab tema ametiaja alguseks aastat 233 ja annab ametiaja pikkuseks 5 aastat, 2 kuud ja 2 päeva.
Pontianus sündis "Liber Pontificalise" järgi Roomas ja oli Calpurniuse poeg.
Pontianus sai Rooma piiskopiks (paavstiks) 21. juulil 230. Tema ajal jätkus skisma Hippolytusega. Kuigi selle kohta puuduvad andmed, pidi Pontianus juhatama Rooma sinodit, millel arutati Origenese hukkamõistmist.
Pontianusele on omistatud kaks kirja, kuid nende autorsus on vaieldav ja need koostati arvatavasti tunduvalt hilisemal ajal. Ta olevat õhutanud kirikus psalmide laulmist, surmaeelse patutunnistuse andmist ja tervituse "Jumal olgu teiega" (Dominus vobiscum) kasutamist.
Ta ordineeris 6 presbüterit, 5 diakonit ja 6 piiskoppi.
Märtsis 235 sai Rooma keisriks Maximinus Traaklane, kes alustas peatselt kristlaste tagakiusamist. Pontianus ja Hippolytus olid esimeste vangistatute seas ja nad pagendati Sardiinia kaevandustesse sunnitööle. Asumisel leppisid Pontianus ja Hippolytus üksteisega, lõpetades 18 aastat kestnud kirikulõhe.
Pontianus oli esimene paavst, kes loobus ametist. "Liberiuse kataloogi" andmetel tegi ta seda 28. septembril 235 ja suri veidi hiljem (võib-olla novembris) Tavolara saarel viletsates tingimustes või peksti keppidega surnuks. See on esimene kuupäev paavstluses, mida peetakse ajalooliselt autentseks. Fabianus lasi tema surnukeha tuua Rooma, kus see viidi 13. augustil 236 või 237 San Callisto katakombides asuvasse paavstide krüpti.
Pontianusele pühendatud kirikud asuvad Sardiinias Carbonias, Spoletos, Luccas ja Argentinas La Platas.
Pontianust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev oli 19. novembril, kuid praegu tähistatakse seda koos Hippolytuse mälestuspäevaga 13. augustil.
Sillapää lossi park

Sillapää lossi park (tuntud ka kui Räpina mõisapark, Räpina park, Aianduskooli park, rahvasuus ka kui tehnikumi park) on 8 ha suurune park Räpinas. Park asub Võhandu jõe ja Räpina paisjärve vahelisel poolsaarel Sillapää lossi ümbruses. Pargis kasvab üle 400 taimeliigi, millega see on üks Eesti liigirikkamaid parke. Park on koduks ka kaheksale nahkhiireliigile Eesti kaheteistkümnest. Pargis on kohatud ka arvukalt linnuliike (umbes 60).
Parki hakati rajama 1850. aastatel, kui omanik Peter Anton von Sivers tõi Saksamaalt sinna okaspuuliike. 1880. aastatel kujundas pargi ümber Walter von Engelhardt. Lossi ümbrus on kujundatud prantsuse stiilis, kaugemad osad aga inglise stiilis. Iluaiast saab maastikupark ja seejärel parkmets.
Park on paremas korras kui enamik teisi Eesti parke, sest selle eest on hoolt kandnud Räpina Aianduskool.
Buffalo Sabres

Buffalo Sabres on USA jäähokiklubi, mis mängib jäähokiliiga NHL-i Idakonverentsis Atlandi divisjonis.
Klubi on asutatud 1970. aastal. Selle kodulinn on Buffalo New Yorgi osariigis. Koduväljak asub KeyBank Centeris.
Vaba ja Demokraatlik Euroopa

Vaba ja Demokraatlik Euroopa on euroskeptikute fraktsioon Euroopa Parlamendis. See moodustati pärast 2009. aasta valimisi ja ühendas algselt peamiselt tegevuse lõpetanud fraktsioonide Iseseisvus/demokraatia ning Liit Rahvusriikide Euroopa Eest endisi liikmeid.
2014. aasta valimiste järel liitus fraktsiooniga 48 saadikut, kellest pooled on Suurbritannia Iseseisvuspartei esindajad.
Fraktsiooni kaaspresidendid on Nigel Farage (Briti Iseseisvuspartei) ja David Borrelli (Itaalia, Viie Tähe Liikumine).
Fraktsiooni põhimõtted tutvustatakse selle poliitilises platvormis.

Fraktsiooni poliitiline platvorm

Fraktsioon on avatud liikmetele, kes nõustuvad Vaba ja Demokraatliku Euroopaga ning tunnistavad ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni ja parlamentaarset demokraatiat.
Fraktsioon juhindub järgmisest programmist:

1. Eri riikide rahvaste vabadus ja koostöö

Olles pühendunud demokraatia, vabaduse ja rahvusriikide koostöö põhimõtetele eelistab see fraktsioon avatud, läbipaistvat, demokraatlikku ja aruandekohustuslikku koostööd suveräänsete Euroopa riikide vahel ning lükkab tagasi Euroopa bürokratiseerimise ja ühtse tsentraliseeritud Euroopa üliriigi loomise.

2. Rohkem demokraatiat ja rahva tahte austamist

Olles veendunud, et demokraatia legitiimne tase asub rahvusriikide, nende regioonide ja parlamentide tasandil, sest ei ole olemas sellist asja nagu ühtne euroopa rahvus, on see fraktsioon vastu Euroopa jätkuvale integreerimisele (lepingud ja poliitikad), mis suurendab praegust demokraatia defitsiiti ja Euroopa Liidu poliitilise struktuuri tsentraliseeritust. See fraktsioon pooldab seda, et kõik uued lepingud või olemasolevates lepingutes tehtavad muudatused pandaks liikmesriikides rahvahääletusele vabadel ja ausatel riigipõhistel referendumitel. See fraktsioon usub, et igasuguse Euroopa võimu legitiimsus lähtub selle elanike tahtest ning nende õigusest olla vabad ja demokraatlikult valitsetud.

3. Austus Euroopa ajaloo, traditsioonide ja kultuuri vastu

Euroopa rahvastel ja rahvustel on õigus kaitsta oma ajaloolisi piire ning tugevdada omaenda ajaloolisi, traditsioonilisi, religioosseid ja kultuurilisi väärtushinnanguid. See fraktsioon laidab maha ksenofoobia, antisemitismi ja igasuguse muu diskrimineerimise.

4. Austus rahvuslike eripärade ja huvide vastu: vabadus hääletamisel

Nõustudes lähtuma oma toimingutes neist loetletud põhimõtetest jätab see fraktsioon oma liikmetele ja liikmesdelegatsioonidele vabaduse hääletada nii, nagu nad paremaks peavad.
Uinunud vulkaan

Uinunud vulkaan on vulkaan, mis praegu ei tegutse, kuid teeb seda tõenäoliselt tulevikus.
Alternatiivse definitsiooni järgi loetakse uinunuks vulkaani, mis praegu ei tegutse, kuid on seda ajaloolisel ajal teinud.
Kui uinunud vulkaan "ärkab", saab temast tegevvulkaan. Tegevvulkaani tähendust mõistetakse sageli siiski laiemalt, nii et peaaegu kõiki uinunud vulkaane võib samaaegselt pidada ka tegevvulkaanideks. Uinunud vulkaani eristatakse kustunust, mille tegutsemist tulevikus ei peeta tõenäoliseks.
Alūksne raudteejaam

Alūksne raudteejaam on raudteejaam Alūksne–Gulbene raudteel Alūksne piirkonnas Alūksnes aadressil Jāņkalna iela 52.
Raudteejaam on selle raudteeliini lõpp-peatus. Jaam asub Gulbene raudteejaamast 33 ja Riia jaamast 244 km kaugusel. Jaamas on kaks ooteplatvormi ja kolm teed. Raudteel kehtib oma peatusepõhine piletitariifide süsteem.
Jaam rajati aastal 1903. Algselt kandis see nime Marienburga ja jäi Aluliina kihelkonda Aluliina mõisa maadele. Algne jaamahoone sarnanes Valka raudteejaama omale. Teise maailmasõja ajal sealne jaamahoonestu suuremalt jaolt hävis; nii pärineb praegune jaamahoone sõjajärgsest ajast. Varem järgnes Alūksne jaamale Alsviķi raudteejaam. Jaamast viib Hopa suunas edasi kolmesaja meetri pikkune demonteerimata raudteelõik.
Kuigi säilinud on 1939. aastal püstitatud elevaatorihoone ja mitmed puidust laohooned ning sealsetel teedel seisab veel kaubavaguneid, ei kasutata seda jaama enam kaubajaamana.Jaama kasutatakse üksnes reisiliikluseks; päevas saabub Gulbenest kaks rongi.
Ülemiste veepuhastusjaam

Ülemiste veepuhastusjaam (nimetatud ka: Tallinna veepuhastusjaam) on ettevõtte Tallinna Vesi üks kahest veepuhastusjaamast (teine on Paljassaare reoveepuhastusjaam).
Jaama rajas aastatel 1925–1927 Suurbritannia firma W. Patterson Engineering Co Ltd. Jaam sai lõplikult valmis 1929. aastal.
Jõe tänav (Narva)

Jõe tänav on tänav Narvas.
Tänav sai nime 1987. aastal (vene keeles Речная улица).
Chautauqua maakond (Kansas)

Chautauqua maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigi kaguosas.
2010. aastal elas maakonnas 3669 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Sedan (1222 elanikku). Suuremad asulad on veel Cedar Val (646) ja Peru (166).
Maakonna pindala on 1670 km², millest 8 km² moodustab veepindala.

Ajalugu

Chautauqua maakond moodustati 25. märtsil 1875. aastal endise Howardi maakonna osast. Maakond sai nime New Yorgi osariigis asuva Chautauqua maakonna järgi.
Ussiauk

Ussiauk on füüsikas ja ulmes aegruumi hüpoteetiline topoloogiline omadus, mis on põhimõtteliselt otsetee läbi aegruumi. Teoreetiliselt on ussiauk kahe otsaga tunnel läbi aegruumi.
Ussiauke ei ole siiamaani veel märgatud, kuid teoreetilisel tasemel on üldrelatiivsusteoorias ussiauke puudutavad võrrandid kehtivad.
Ulmeraamatuis ja -filmides kasutatakse ussiauke laialdaselt, kuna need võimaldavad kujutada kosmoses rändamist ja teiste tsivilisatsioonidega suhtlemist märksa kergemini kui pikaajalised kosmoselennud. Näiteks on ussiaukude teooria aluseks nn täheväravate süsteemile filmi- ja seriaalisarjas "Tähevärav".
Heimosi

Heimosi ehk Heimozi (vana nimetus Noisela, vene Хеймози, Геймози) on endine ingerisoome küla ajaloolises Hietamäki kihelkonnas Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas Kargino jõe ääres. Kaasaegse haldusjaotuse järgi jääb ala Leningradi oblasti Lomonossovi rajooni Annino valla territooriumile.
1676. aastal on küla nimetatud kui Naisiala ning see kuulus Duderhofi pogostisse (Duderhoffskoj Pogost).
1817. aastal oli külas (nimetatud kui Tочиловка или Геймози) 7 talu.
1831. aastal oli külas (nimetatud kui Геймози) 6 talu.
1838. aastal elas külas (ekslikult nimetatud kui Хеймози) 65 inimest, kellest 32 olid mehed ja 33 naised.
1848. aastal elas külas (nimetatud kui Noisela) 52 ingerisoomlast äyrämöist, kellest 23 olid mehed ja 29 naised. Haldusjaotuslikult kuulus küla Peterburi kubermangu Oranienbaumi maakonda.
1860. aastal oli külas (nimetatud kui Хеймози (Tочилка)) 8 talu. 
1880–1890. aastail oli külas (nimetatud kui Хеймози) 13 talu.
1913. aastal oli külas (nimetatud kui Хеймози) 13 talu.
1924. aasta eestikeelsel Peterburi lähiümbruse kaardil on küla nimetatud kui Heimozi.
Aastatel 1927-1928 kuulus küla Pigelevo külanõukokku ning aastatel 1928-1941 Finno-Võssotskoje külanõukokku.
1941. aastal oli külas (nimetatud kui Хеймози) 19 majapidamist.
Teise maailmasõja ajal perioodil 01.08.1941–31.12.1943 oli küla okupeeritud saksa vägede poolt. Küla hävis Teises maailmasõjas.
Kodujuust

Kodujuust ehk teraline kohupiim on välimuselt ja maitselt suureteralist kohupiima meenutav piimatoode, mille tootmistehnoloogia sarnaneb juustu tootmise tehnoloogiaga.
Kodujuustu tehakse lõssile pastöriseerimise järel juuretise ehk piimhappebakterite lisamise, kalgendunud massi teraliseks lõikamise, nõrutamise ja hilisema lühikese laagerdamise teel. Eritöötlemisel saadud rasvata kodujuustuteradele lisatakse vastavalt liigile soola, koort või muid lisandeid . Mitmekordne terade pesemine valmistamise käigus vähendab kodujuustu happesust ja muudab kodujuustu maitse mahedamaks .
Struktuurilt on kodujuust kohupiima ja juustu vahepealne. Sel on kohupiima kasulikud omadused, kuid kalorsus on väiksem kui juustul. Kodujuustu tüüpiline rasvasisaldus on 0–9%. Seetõttu on selle säilivusaeg pisut pikem kui kohupiimal. Ühtlasi sisaldab kodujuust palju valke. Seetõttu on kodujuust oluline mitmes dieedis ja sportlaste, eriti kulturistide toitumises. Kodujuust sisaldab ohtralt kaseiini ja seepärast soovitatakse seda süüa hilisõhtuti enne magamaminekut.
Kodujuustu võib süüa eraldi toiduna, kuid seda kasutatakse ka mitmesugustes salatites.
Eestis hakati kodujuustu tootma selleks, et täita Moskva poolt Eesti NSV-le seatud juustutootmisplaani. Nimelt nõudis NSVL Riiklik Plaanikomitee viisaastakuplaan Eesti NSV juustutoodangu peaaegu kahekordistamist, mistõttu hakati lisaks tootma kodujuustu, mida aruannetes kajastati juustuna.
Elektriturg

Elektriturg on elektri tootjate ja tarbijate vahelisi ärisuhteid hõlmav turg, millega tagatakse elektri tootmise ja elektri tarbimise üldine tasakaal.
Elektri hind elektrituru erinevates osades võib olla mitmesuguste tehniliste ja majanduslike piirangute tõttu erinev. Erineva hinnaga turupiirkondi nimetatakse hinnapiirkondadeks. Suuremahuline elektrienergia müük toimub elektribörsi vahendusel.

Eesti elektriturg

Eestis tegutseb elektriturul erinevad elektriettevõtjad. Avatud elektriturule üleminekuks tuleb neil valmis olla info vahetamiseks teiste turuosalistega. Selleks tuleb selgitada välja, kus teistele turuosalistele vajalik informatsioon tekkib ning kes ja kuidas ja mis kujul seda hakkab väljastama.  Alates septembrist 2012 on info vahetuseks turuosaliste vahel ja säilitamiseks avatud elektrituru andmeladu.
2007. aasta alguses lülitati töösse Eesti ja Soome energiasüsteeme ühendav merekaabel Estlink, mis oli esimene ühendus Baltimaade ning Põhjamaade energiasüsteemide vahel. 16. november 2007 kirjutati Tallinnas alla leping Põhjamaade ning Baltimaade ühtse energiaturu loomise alustamiseks. Kokkuleppe osapoolted on Põhjamaade energiabörs Nord Pool Spot, Eesti-Soome merekaabli osanik Finestlink, Läti energiafirma Latvenergo ja Eesti Energia tütarettevõte Põhivõrk OÜ (uue nimega Elering). Projekti eesmärk on ühendada Baltimaade energiaturg Põhjamaade Nord Pooli nime kandva energiakaubanduse piirkonnaga.
Tartu spordikool

Tartu spordikool oli spordikool Tartus. Kool tegutses 1945–2000.
Apsu

Apsu (ka Abzu; kiilkirjas ZU.AB, sumeri abzu, akkadi apsû; sõna-sõnalt ab 'ookean' + zu 'teadma' või 'sügav') oli jumal Mesopotaamia mütoloogias, maa-aluse magevee kehastus, millest said alguse järved, jõed, allikad ja kaevud.
Sumeri kosmogoonias elas jumal Enki (akkadi Ea) koos oma pere ja alamatega enne inimeste loomist Apsus.
Babüloonia tekstis "Enûma eliš" on Apsu isikustatud jumal, soolase ookeani kehastuse Tiamati abikaasa.
Sama nime kandsid Babüloonia ja Assüüria templites püha vee anumad, mis sarnanesid islami rituaalse pesemisanuma või kristliku ristimisvaagnaga.
NLKP 28. kongress

NLKP 28. kongress toimus Moskvas 1990. aasta 2. juulist kuni 13. juulini. See oli Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei viimane kongress.
Kongressile valiti 4683 delegaati, neist saabus kohale 4657.
Kongress valis Mihhail Gorbatšovi tagasi NLKP peasekretäriks, mis suurendas Gorbatšovi sõltumatust NLKP Keskkomiteest.
Parteisiseste vastuolude tõttu ei õnnestnud vastu võtta NLKP uut programmi.
12. juulil 1990 teatas Boriss Jeltsin kongressil esinedes oma väljaastumisest NLKP-st.
Gagauusid

Gagauusid (endanimetus Gagauzlar) on turgi rahvas, kes elab peamiselt Moldova eristaatusega autonoomses piirkonnas Gagauusias (Gagauz-Yeri). Gagauuside üldarv on umbes 250 000. Neist elab Moldovas 171 000, suuremad rühmad elavad veel Ukrainas (32 000), Türgis (14 000), Bulgaarias (12 000) ja Venemaal (11 000). Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 35 gagauusi. Gagauusid räägivad turgi keelte oguusi rühma kuuluvat gagauusi keelt ja vene keelt.

Usund

Suurem osa gagauusidest on õigeusulised kristlased.
Lõimemägi

Lõimemägi on Pärnu maakonnas Tori vallas Niidu külas asuv linnamägi.
Lõimemägi on arvele võetud arheoloogiamälestisena.
Stress

Stressi teke

Stress tekib organismi jaoks äärmuslikes tingimustes, milleks võivad olla nii pingeline elukeskkond kui ka üksindus, liiga raske vaimne või kehaline töö, tavapärase elurütmi ootamatu muutus, iseenda või lähedase inimese raske haigus, trauma, mure lähedase inimese pärast, elamine või töötamine sobimatutes kliimatingimustes, väsimus ja kurnatus jne.
Mati Karelson

Mati Karelson (sündinud 27. detsembril 1948 Tartus) on eesti keemik, Eesti Teaduste Akadeemia liige.

Haridus

Aastal 1967 lõpetas ta Tartu 5. Keskkooli ja 1972 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna. Aastal 1975 kaitses ta TRÜ-s keemiakandidaadi kraadi orgaanilise keemia erialal.

Töökäik

Aastatel 1972–1975 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli orgaanilise keemia kateedri teadur, 1975–1985 keemilise kineetika ja katalüüsi laboris vanemteadur, 1985–1988 sektorijuhataja ja 1988–1992 juhataja. Aastail 1992–2004 oli ta Tartu Ülikooli teoreetilise keemia korraline professor ja 1999–2002 Tartu Ülikooli Tehnoloogiakeskuse direktor. 2005. aastast on ta Tartu Ülikooli molekulaartehnoloogia professor. 
Töötas TTÜs 2004–2015: keemiainstituudi molekulaartehnoloogia erakorraline professor 2004; molekulaartehnoloogia professor 2005–2014; õppetooli juhataja 2004–2014.
Ta on külalisteadlase ja -professorina viibinud USA-s (Florida Ülikool), Suurbritannias (Londoni ja Oxfordi Ülikool), Saksamaal (Kieli Ülikool, Max Plancki Astrofüüsika Instituut) ja mujal. 
Ta on olnud ka Eesti Vabariigi peaministri teadusnõunik (2007-2014).

Teadustöö

Mati Karelson on rahvusvaheliselt tunnustatud keemiateadlane, molekulaardisaini ja molekulaartehnoloogia suuna rajaja Eestis. Tema peamised uurimisvaldkonnad on kondenseeritud keskkondade kvantteooria, keemiliste ühendite reaktsioonivõime uurimine, kvantitatiivsed struktuur-aktiivsus/omadus sõltuvused, keemiliste ühendite tehnoloogiliste omaduste ja protsesside modelleerimine, heterotsükliliste ühendite keemia, tehisintellekt keemias, molekulaartehnoloogia ja biomeditsiiniline keemia. 
Ta on loonud molekulaardeskriptorite alusel töötavaid arvutisüsteeme, mis võimaldavad ennustada keemiliste ühendite ja materjalide omadusi. Muuhulgas uurib ta võimalusi tarkvara abil kemikaalide mõju määramiseks, mis lubaks säästa katseloomade elu. Samuti on Mati Karelson olnud pioneer koostöö arendamisel Eesti ettevõtlusega.
Tema juhendamisel on kaitstud arvukalt doktoriväitekirju ning magistri- ja diplomitöid. 
Ta on avaldanud üle 200 teadusartikli, mitu monograafiat, olnud mitme kooliõpiku kaasautor ja mitme erialase ajakirja toimetuskolleegiumi liige.
Rephop

Rephop on Eesti tarkvaraettevõte, mis võimaldab kontsernidel planeerida ja konsolideerida finantsandmeid ühes keskkonnas, sõltumata riigist ja raamatupidamisprogrammist.

Ajalugu

Rephopi tarkvara on loodud aastal 2014. Ettevõtte asutajateks on Madis Lämmergas ja Taavi Salo. Rephopi kontor asub Tallinnas.
2014. aastal osales Rephop edukalt Soomes idufirmade kiirendis Startup Sauna.
2017. aasta alguseks on Rephopil üle 400 kasutaja kogu maailmas (sh Singapuris, Kasahstanis, Brasiilias).

Toode

Rephopi loodud tarkvara on veebipõhine ning võimaldab ühes kohas kättesaadavalt lahendada nii kontserni aruandluse, konsolideerimise kui ka planeerimise.
Vjatšeslav Ogrõzko

Vjatšeslav Vjatšeslavovitš Ogrõzko (vene keeles Вячеслав Вячеславович Огрызко; sündinud 28. juunil 1960 Moskvas) on vene kirjandusteadlane, ajakirjanik, publitsist ja kriitik.
Ta on päevalehe Literaturnaja Rossija peatoimetaja. Hulk artikleid ja raamatuid on ta pühendanud Põhja-Venemaa põlisrahvaste kirjandusele, sealhulgas on ta kajastanud neenetsi kirjaniku Anna Njerkagi loomingut.
Ta lõpetas 1984. aastal Lenini-nimelise Moskva Riikliku Pedagoogilise Instituudi ajalooteaduskonna. Alates 1995. aastast töötab ta päevalehe Literaturnaja Rossija toimetuses, aastast 2004 peatoimetajana.