google/wiki40b huggingface dataset:
Ühisrahastus

Ühisrahastuse ajalugu

Umbes 3000 aastat enne Kristuse sündi andsid rikkad perekonnad laene, et toetada ettevõtlust jainfrastruktuuri arengut. 1876. aastal rahastasid Prantsusmaa ja USA kodanikud oksjonite jaheategevusürituste abil USA Vabadussamba rajamist. Tänapäeva ühisrahastuse sünnikohaks peetakse Euroopat, mitte USA-d. Tänapäevane ühisrahastus on alguse saanudidufirmade rahastamisest.

Ühisrahastus Eestis

Eestis sai ühisrahastus alguse 2012. aastal, kui käivitus portaal Hooandja, mis keskendub loovprojektidele. Hooandjas on rahastatud üle 850 projekti ning annetatud ligi neli miljonit eurot. Hooandja loojad lõid Eesti, ühtlasi kogu Baltikumi esimese osaluspõhise ühisrahastusplatvormi Fundwise. Fundwise aitab ettevõtete ideedel jõuda rahvusvahelisele tasandile. Osaluspõhise ühisrahastuse põhimõtteks on rahastada ettevõtet, nii et investor saab ettevõttesse investeerides ka selle osaluse.
Eestis pole ühisrahastuse turg eraldi seadustega määratletud. 2016. aasta märtsist peab krediidiandjate ja -vahendajate seaduse järgi olema igal krediidiandjal finantsinspektsiooni tegevusluba. Eestis on ettevõtete ja investorite tegevus õigusaktidega nõrgalt reguleeritud. Mingil määral aitavad ettevõtjaid ja investoreid võlaõigusseadus ja tarbijakaitseseadus.
Toetus- (inglise keeles crowd-sponsoring) ja laenupõhise (inglise keeles crowd-lending) ühisrahastuse platvormid on olnud kasutusel mitu aastat ning esimene omakapitalipõhise ühisrahastuse platvorm alustas tegevust 2015. aasta augustis.
Äriinglite kogukond on aeglaselt kasvamas. 2012. aastal loodud Eesti äriinglite võrgustikul EstBAN on praegu ligikaudu 100 liiget. 2014. aastal investeeris see 65 ettevõttesse 4,8 miljonit eurot, tõstes Eesti investeeringute ja SKP suhte üheks kõrgemaks. 2016. aasta esimesse poolde kavandati Eestis idufirmade toetamise uut seitsmeaastast programmi.
Eesti spordiajaloo suurim ühisrahastuskampaania korraldati Tartu Sepa Jalgpallikeskuse rajamiseks. 2016. aasta juulis valminud keskuse rajamiseks saadi kolmandik ehk 150 000 eurot ühisrahastusega. Annetajate käest koguti raha väljaku ruutmeetrite virtuaalse müügiga.
Ühisrahastusplatvorm Crowdestate koostöös Endover Kinnisvaraga on teinud ühisrahastuse ajalugu. Kõigest kolme päevaga koguti väikeinvestorite kaasabil Lasnamäe uusarendusse rekordilised 1,5 miljonit eurot. Projekti andis panuse 1100 investorit 26 riigist. See on suurim summa, mis on Eestis ühekordse rahastusprojektina kogutud.
Kuuksi

Kuuksi oli küla Räpina kihelkonnas. Tänapäeval kuulub küla territoorium Sülgoja küla hulka.
Kohanimekäändeks on Kuuksisse.
Kuuksi jääb Räpinast 2 km kagusse. Sülgoja keskus jääb veel kilomeetrijagu kagu poole. Teised lähemad külad on Räpina piiril asuvad Sillapää ja Ristipalo. Muudest paikadest jääb põhja Taalnitsa, itta Lokuta ja edelasse Mõtsanuka.

Ajalugu

Kuuksi suurküla oli põlisküla, mille alla arvati kunagi kõik Võhandu jõe paremkalda talud Sillapäält kuni Mädajõe suudmeni. Küla esmamainiti 1558 kujul Kuex. Edaspidi nimetati küla 1582 Kustkil, 1588 Kugist killa, 1601 Kugista kuella, 1630 Kugsy kylla ja 1839 Kugs. Küla asus Räpina kihelkonnas ja kuulus Kahkva mõisale.
Kuid paralleelselt kasutati Kuuksi kohta teistki, poolapärast nime: 1582 Kulatkowice, w Kulatkowicach, 1588 Kulathkowicze, 1627 Kollotowitz, 1638 Kolotkowitz, 1686 Kolokowitz ja 1798 Kollokowitz. 17. sajandi teisel poolel ja 18. sajandil tarvitati üksnes poolapärast nime.
18. sajandil hakati Kuuksi suurküla üht talurühma nimetama Sülga külaks, millest sai 19. sajandil Sülgaja ja 1970 Sülgoja. 1977 liideti Kuuksi küla Sülgojaga.

Nime päritolu

"Kuuksi" on tüüpiline vana kollektiivliitega nimi. Minevikus on -si-lõpu kõrval esinenud ka -ste-lõpp. Muistseks nimealuseks on oletatud "kuukki : kuukin". Mida see tähendab, pole teada. Isegi see on teadmata, kas see on muistne isikunimi. On oletatud, et Vana-Kuuste nimi on sama algupära, aga see tundub ebatõenäolisena, kui mõelda, et Kuuksi küla kirjutati alailma g-tähte kasutades, aga Vana-Kuuste nimest pole g-tähte sisaldavaid vorme teada.
Sama selgusetu on poolapärane nimekuju. 1588 elas Linte külas väikeaadlik Kolotewka, mis on arvatavasti juhuslik kokkusattumus. Vastseliina kihelkonnas on Kolodavitsa küla, aga Poola-aegsetes dokumentides ei kirjutatud neid ühtmoodi (näiteks 1585 Kulatkowice ja Kolodowiecz). Hiljem on need kaks kohanime küll sarnastuma hakanud. Oleg Roslavlev oletas, et poolakad võtsid slaavipärased külanimed üle nimekirjadest, mille olid koostanud ja mida kasutasid Pihkvamaa elanikud. Sel juhul on võimalik, et Kuuksi ja Kulatkovitse nimi oleks ühist algupära.
Franz II

Franz II (sündinud Franz Joseph Karl; Austria keisrina Franz I; 12. veebruar 1768 Firenze – 2. märts 1835 Viin) oli Habsburgide-Lotringite dünastiast viimane Saksa-Rooma keiser 1792–1806; kuulutas 1804 end esimeseks Austria keisriks Franz I nime all, kellena valitses surmani. 
Franzi vanemad olid keiser Leopold II (1747–1792) ja tema abikaasa, Hispaania printsess María Luisa (1747–1792).
Aastal 1804 sundis Napoleon I ta Saksa-Rooma keisri tiitlist loobuma.
Franz I suutis säilitada oma riigi suhtelise iseseisvuse isegi Napoleoni võimu kõrgperioodil, seda paljuski tänu teise keisritiitli võtmisele. Aastal 1809 püüdis ta teiste Saksa riikide solidaarsustundele rõhudes korraldada ühissõda Prantsusmaa vastu, kuid teised olulised Saksa riigid eelistasid toetada Napoleoni, olles moodustanud tema protektoraadi all Reini Liidu ning isegi Venemaa keisririik kuulutas Austriale sõja, olles parajasti vallutanud Rootsilt Soome). 
Wagrami lahingus said austerlased lüüa ja Franz pidi leppima juba teise alandava kaotusega (esimene oli Austerlitzi lahing 1805). Siiski suutis ta ka nüüd suhtelise iseseisvuse säilitada, peamiselt tänu osava poliitiku Metternichi abile, kelle ta samal aastal välisministriks määras. Metternich korraldas Franzi tütre Marie-Louise abielu Napoleoniga, et saavutada Prantsusmaa keisri soosing. 
Liit Napoleoniga oli siiski vaid olupoliitika sunnitud käik. Kui too Venemaal lüüa sai, oli Austria üks esimesi, kes talle sõja kuulutas ning 1815 taastati Viini kongressil Austria suurriigistaatus täielikult.
Pärast Viini kongressi jättis Franz riigiasjad enamasti Metternichi hooleks, ehkki valvas, et kantsler midagi talle vastumeelset ette ei võtaks. Nii blokeeris ta suure hulga reforme, takistades oluliselt riigi moderniseerimist. Teda on oma valitsusaja lõpus iseloomustatud kui melanhoolset, tegevusetut, kuid ka äärmiselt ranget monarhi, kes püüdis kogu riigivalitsemisele staatilisust peale suruda, valmistades sellega mõneti ette 1848. aasta revolutsiooni, eriti seetõttu, et määras oma järglaseks vanima poja Ferdinandi, kes oli sisuliselt teovõimetu.
TeX

Ajalugu

Donald Knuth huvitus arvutitüpograafiast 1970. aastail, kui oli ettevalmistamisel tema raamatu "The Art of Computer Programming" kordustrükk. TeX-i esimene versioon valmis 1978. aasta arvutil PDP-10. TeX-i järgmine versioon valmis ja avaldati 1982. aastal. Töös osalesid lisaks Knuthile ka Guy Steele ja Frank Liang. TeX-i versioon 3.0 valmis 1989. aastal koos METAFONT-iga, kasutusele võeti 8-bitine kooditabel, milles on 256 erinevat tähte. Alates versioonist 3.0 on TeX oluliselt stabiliseerunud ja lisatakse ainult veaparandusi. TeX-i versiooninumbriteks on sellest peale järjest kasvava kümnendkohtade arvuga pii, 2008. aastal jõuti versioonini 3.1415926.

Tekstilao süsteem

TeX-i käsud algavad kaldkriipsuga "\" ja grupeeritakse loogeliste sulgudega "{}". Oma loomult on TeX interpreteeriv makro- ja märgenduskeel, mille võib jaotada neljaks tasemeks. Esimesel tasemel sisestatakse TeX-tekst ja analüüsitakse märkide jada. Käsud asendatakse kontrollkoodidega, mis järgmisel tasemel interpreteeritakse ja koostatakse väljastatav tekst. Kolmandal tasemel jaotatakse tekstivoog lõikudeks. TeX-is on täpne info kõigi kasutatavate märkide suuruse kohta. See võimaldab optimeerida sõnade paiknemist ridades kogu lõigu ulatuses. Neljandal tasemel jaotatakse vertikaalne tekstiridade ja muu (pealkirjad, pildid, tabelid, valemid) jada lehekülgedeks. Dokumendist tekitatakse DVI-fail (DeViceIndependent), milles iga märgi asukoht on täpselt kirjeldatud. DVI-faili saab trükkida dvi-suutliku trükkaliga või teisendada kas PostScript- või PDF-failiks.
TeX-i baassüsteemis on umbes 300 madala taseme käsku. Tekstide ettevalmistamisel kasutatakse enamasti makrodesse koondatud käskusid.
Kõige levinum TeX-i makrode süsteem on algselt Leslie Lamporti poolt loodud LaTeX. LaTeX pakub valmis kujul dokumentide stiile, nagu raamat, kiri, artikkel jms, ja pakub vahendid peatükkide, valemite, tabelite ja piltide automaatseks nummerdamiseks ning kasutatud kirjanduse viidete ja sisukorra tegemiseks.

Levitamine

TeX on kergesti installeeritav tarkvarapakett, mis koosneb Tex-interpretaatorist, METAFONT-ist, vajalikest kirjatüüpidest,
dokumendiformaatidest ja abivahendeist. Kõige levinum TeX-i pakett on teTeX. Kõikvõimalikke valmis pakette ja makrosid kogub TeX-i arhiiv CTAN.

TeX dokumendi loomine

Dokumendi loomiseks TeX-süsteemis võib kasutada suvalist tekstiredaktorit. Loodud on ka mitmeid abivahendeid ja spetsialiseeritud tekstiredaktoreid, mis teevad tex-faili loomise kergemaks, näiteks TeXmacs, LyX, TeXShop ja Vim-LaTeX.
Vladimir Poljanski

Vladimir Poljanski (sündinud 27. juulil 1940 Oritsi külas Kirovi oblastis) on Eesti arstiteadlane ja traumatoloog-ortopeed.

Elulugu

Vladimir Poljanski on töölise poeg.
Lõpetas 1958 Tartu 4. Keskkooli, 1968 TÜ arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1986, Traumatoloogia ja Ortopeedia Keskinstituut, Moskva), väitekiri "Наружный чрескостный компрессионно-дистракционный остеосинтез открытых диафизарных переломов длинных трубчатых костей". Oli 1968–71 Narvas Kreenholmi polikliiniku kirurg, 1971–72 Ivangorodi haigla (Leningradi oblast) kirurg, 1972–76 Kingissepa rajooni Keskhaigla (Leningradi oblast) traumatoloogia osakonna juhataja, 1976–92 Vabariikliku Tartu Kliinilise Haigla traumatoloog, 1993–2006 Tartu Ülikooli Kliinikumi traumatoloogia ja ortopeedia kliiniku arst-õppejõud, 1992–95 ka TÜ traumatoloogia ja ortopeedia kliiniku assistent.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: luumurdude ravi. Eesti Traumatoloogide-Ortopeedide Seltsi liige. Üle 10 teadustrükise, 4 leiutist.
Vee mõis

Vee mõis (saksa keeles Wehof) oli riigimõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Põhja-Pärnumaa valda.
Mõis rajati 17. sajandil. Mõis oli kogu oma eksisteerimise aja riigimõis.
Aastal 1989 mõis põles, seejärel on ta varemeis.
Susan Haack

Susan Haack (sündinud 1945 Burnhamis Inglismaal) on inglise filosoof, kes on andnud suure panuse loogikasse, epistemoloogiasse ja metafüüsikasse.

Biograafia

Haack sai hariduse Oxfordis St. Hilda's College'is, kus ta õppis filosoofiat, majandusteadust ja poliitikat. Seejärel omandas ta sealsamas bakalaureusekraadi filosoofias. Doktorikraadi sai ta Cambridge'i New Hallis. 
Aastal 1971 hakkas õpetama Warwicki ülikoolis, kus ta on 1976. aastast dotsent ja 1982. aastast professor. Aastal 1990 jätkas Haack õppejõutööd Miami ülikoolis Cooperi õppetoolis, olles kunstide ja teaduste vanemteadur ning filosoofiaprofessor.
Dziaržynsk

Ajalugu

Dziaržynskit mainitakse esmalt 1146. aastal, mil sinna ehitati õigeusu kirik. Toona kandis asula nime Krutahorje (Крутагор’е).
XII–XIII ehitati küla juurde Kojdanaŭ loss, selle järgi sai asula ka uue nime. Esimest korda kasutati nime Kojdanaŭ aastal 1442. Algul kuulus asula Polotski vürstiriiki, hiljem aga Minski vürstiriiki. XIV sajandil läks see Leedu koosseisu. Algul oli see Gediminaste valduses, aga aastast 1483 kuulus asula Vereiskitele.
XVI sajandi algul rüüstasid asulat korduvalt tatarlased (1501 ja 1502). Aastal 1522 läks Kojdanaŭ Goštautaste valdusse. Aastal 1550 läks asula üle Radziwillidele, kes tõid asulasse kalvinismi. Selle suguvõsa vaduses oli Kojdanaŭ aastani 1831. Aastal 1564 ehitati sinna esimene kalvinistlik kirik. Seoses territoriaal-administratiivse reformiga hakkas Kojdanaŭ kuuluma Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda. Aastal 1588 sai Kojdanaŭst alev, ühtlasi sai see õiguse kaks korda aastas laata pidada (hiljem lisandus veel kaks laata).
Aastal 1613 ehitati puidust kiriku asemele uus kivikirik. Alevis tegutses hospidal, kiriku juures oli aga kool. Aastast 1620 on teada, et alevis asus turuplatsi ääres kõrts. Aastal 1655 rüüstasid alevit Moskva väed, suur osa sealsetest elanikest tapeti.
XVII sajandi teisel poolel ehitati alevisse puidust katoliku kirik. Poola jagamisel läks Kojdanaŭ aastal 1793 Venemaa koosseisu. Alev hakkas kuuluma Vilno kubermangu. Aastal 1796 sai alev vapi.
Aastal 1812 toimus alevis lahing Prantsuse ja Vene vägede vahel. Radziwillid toetasid kalvinistlikku kogudust aastani 1831, pärast seda muutus alevi omandiküsimus lahtiseks. Kogudus tegutses siiski edasi kuni XX sajandi alguseni. Alles aastal 1878 sai alev uued omanikud, jagunedes Kossakowskite ja Sokolovide vahel. Aastal 1871 rajati alevisse raudteejaam. XIX sajandi lõpus oli alevis ka sünagoog, tegutses kaks juutide kooli. Tol ajal peeti seal laata juba kuus korda aastas.
Aastal 1920 sai alevist Kojdanaŭ vabariigi pealinn. Aastal 1921 liideti see Valgevene NSVga. Aastal 1924 sai alevist rajoonikeskus, aga aastal 1932 linn. Aastal 1934 nimetati linn Feliks Dzeržinski auks ümber Dziaržynskiks, raudteejaam säilitas aga vana nime ning kananb seda tänapäevalgi. Aastail 1932–1938 oli linn Feliks Dzeržinski nimelise Poola rahvusringkonna pealinnaks.
Teise maailmasõja ajal korraldati sealsete juutide seas kahel korral tapatalgud. Hävitati mitu tuhat juuti, tapetute täpne arv pole teada.
Ava Max

Lapsepõlv ja karjäär

Amanda Ava Koci sündis USA Wisconsini osariigis Milwaukees Albaania poliitiliste immigrantide, kes olid pärit Sarandëst ja Tiranast, lapsena. Ava veetis suurema osa lapsepõlvest Virginia osariigis. Juba enne keskkooli osales ta mitmel lauluvõistlusel.

2013–2017. Karjääri algus

Ava Maxi esimene laul ''Take Away the Pain'' ilmus 2013. aasta mais. 2015. aasta juulis tegi Kanada DJ-de ja produtsentide paar Project 46 laulust remiksi. 2016. aasta veebruaris ilmus laul ''Jet Set''. Sama aasta juulis laadis Ava SoundCloudi üles oma kolmanda laulu ''Anyone But You''.

2017–praeguseni. Tee eduni ja läbilöök singliga "Sweet but Psycho"

Ava oli külalislaulja Le Youthi singlil ''Clap Your Hands'', mis ilmus 2017. aastal. Tema debüütsingel ''My Way'' ilmus 20. aprillil 2018 plaadifirma Atlantic Records kaudu, kellega oli naine mõni kuu varem plaadilepingu sõlminud. Singel jõudis Rumeenia Airplay 100 edetabelis 38. kohale. Ava teine singel ''Slippin'' anti välja 11. mail samal aastal ning loos esines külalislauljana Gashi. Juunis ilmus teine koostööna valminud laul ''Into Your Arms'', mis salvestati koos Witt Lowryga. Kuu aega hiljem laadis Ava SoundCloudi üles oma uue loo ''Salt''. 17. augustil 2018 ilmus Ava kolmas singel ''Sweet but Psycho''. Laulu produtsent on Cirkut ning sellest sai Maxi esimene läbilööv singel. ''Sweet but Psycho'' jõudis esikohale paljude riikide edetabelites, sealhulgas ka Rootsis, Soomes ja Norras. Samal kuul anti uuesti välja Maxi laul ''Not Your Barbie Girl'', millest sai promosingel. David Guetta tegi koostöös Ava Maxiga singli ''Let It Be Me'', mis ilmus Davidi albumil "7". 2019. aasta jaanuaris jõudis laul "Sweet but Psycho" Billboardi Dance Club Songs edetabeli tippu. Esialgu plaaniti järgmise singlina avaldada ''Blood, Sweat and Tears'', kuid tänu eelmise laulu edule tühistati see otsus 2018. aasta detsembris. 2019. aasta märtsis ilmus neljas ametlik singel ''So Am I''.

Inspiratsioon

Ava kasvas üles, kuulates selliste lauljate nagu Mariah Carey ja Whitney Houstoni loomingut. Samuti on ta välja toonud, et tema suurimate mõjutajate hulka kuuluvad Madonna, Gwen Stefani, Fergie, Britney Spears ja Christina Aguilera.

Eraelu

Rääkides oma etnilisest taustast, on Ava öelnud, et ta on "100% albaanlane" ja võimaluse korral ''tahab kindlasti albaania kogukonnale selle eest oma panuse anda, kui saab''.
Matthias Ring

Matthias Franz Johann Ring (sündinud 22. veebruaril 1963 Wallenfelsis) on saksa vaimulik, alates 2010. aastast saksa vanakatoliiklaste piiskop.
Aastail 1982–1982 (lõpetas) õppis ta Bambergi ülikoolis ja Bonni ülikoolis usuteadust, dr. theol. 2006.
Ta ordineeriti 13. mail 1989 preestriks, teenis Regensburgi ja Passau kogudusi. Aastail 2000–2005 oli Matthias Ring Bonni ülikooli vanakatoliikliku seminari teaduslik kaastööline Bonni vanakatoliikliku kiriku piiskopliku seminari direktor. 7. novembril 2009 valiti ta Mannhaimis kümnendaks saksa vanakatoliiklaste piiskopiks ja ordineeriti 20. märtsil 2010 Karlsruhes.
Kalev Kallemets

Kalev Kallemets (sündinud 18. aprillil 1979 Haapsalus) on Eesti poliitik. 
Ta oli XII Riigikogu liige.
Ta lõpetas aastal 1997 Taebla Gümnaasiumi. Aastal 2002 lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna rahvamajanduse bakalaureusekraadiga. Aastal 2008 lõpetas ta Estonian Business Schooli finantsjuhtimise magistrikraadiga. Aastast 2009 on ta Tallinna Tehnikaülikooli doktorant (tema juhendajaks on Üllas Ehrlich). Ta on Korporatsioon Vironia liige.
Ta töötas aastatel 2001–2002 Justiitsministeeriumis siseaudiitorina. 2002–2003 oli Eesti Reformierakonna Noortekogu peasekretär. 2003–2008 OÜ Gutsch juhatuse liige, 2008–2011 MTÜ Eesti Tuumajaam tegevjuht, 2011–2014 töötas ta Viru Keemia Grupp AS-is.
Ta kuulub 12. jaanuarist 1998 Eesti Reformierakonda. Ta kandideeris 1999 ja 2005. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Haapsalu linnavolikokku Reformierakonna nimekirjas (saades aastal 1999 kolm häält ja aastal 2005 kaks häält; kummalgi korral ei osutunud ta valituks); samuti kandideeris ta 2009 ja 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Tallinna linnavolikokku (saades 2009. aastal 62 häält ja 2013. aastal 24 häält; kummalgi korral ei osutunud ta valituks (Reformierakonna nimekirjas)). Ta kandideeris Riigikogu valimistel aastatel 2003 ja 2007 (saades aastal 2003 245 häält ja aastal 2007 353 häält; kummalgi korral ei osutunud ta valituks (Reformierakonna nimekirjas)). 2011. aasta Riigikogu valimistel sai ta 469 häält. Ta ei osutunud valituks, kuid pääses 18. juunist 2014 asendusliikmena XII Riigikogu koosseisu. Ta kandideeris ka 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kuid ei osutunud valituks.
Ta kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 2 ja sai 423 häält, kuid ei osutunud valituks.
Alice Pehk

Elulugu

Alice Pehk on teenistujate tütar.
Ta lõpetas 1986 Türi Keskkooli, 1991 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (TRK) muusikapedagoogi-koorijuhi erialal, 1997 Tallinna Pedagoogikaülikoolis (TPÜ-s) magistrantuuri, M.A. (1997, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Muusika psühhofüsioloogilisest toimest ja selle teraapilistest rakendusvõimalustest.", 2012 Hamburgi Muusika- ja Teatriülikooli doktorantuuri, väitekiri "Searching for the unknown. Phenomenon-oriented study of music performance anxiety in boundaries of psychodynamic approach". Täiendas end 1991–2010 Soomes, Saksamaal ja Taanis.

Töökäik

Ta oli aastatel 1991–2007 TPedI segakoori dirigent, 1991–1992 TPÜ terviseuuringute labori vanemlaborant, 1992–1998 teadur, 1996–1998 juhataja kohusetäitja, ühtlasi aastast 1996 psühholoogia ja muusika osakonna õppejõud, 2000–2002 koorijuhtimise lektor, 1995–2003 ka Eesti Muusikaakadeemia (EMA) muusikateraapia õppejõud ja 1999–2011 Tallinna Filharmoonia turundusjuht. Aastast 1995 ka muusikateraapia erapraksis (preventiivne psühhodünaamiliselt orienteeritud muusikateraapia, rühmatreeningud, enesearendusgrupid jm). Aastast 2012 Muusikateraapia keskuse juht. Peamised loengukursused: muusikateraapia lisaeriala, muusika psühhofüsioloogiline toime, muusikateraapia muusikaõpetuses, muusika eneseregulatsioonivahendina jm.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: muusika psühhofüsioloogiline toime, psühhodünaamiline muusikateraapia. Muusikateraapia psühhodünaamilise koolkonna rajajaid Eestis. Osalenud TPÜ ja Rahvusvahelise Vibroakustika Ühingu (Norra) ühises muusikateraapiaalases uurimistöös. Kogumiku "Muusika loob võimaluse. Valik artikleid muusika teraapilisest kasutamisest" (Tallinn, 1996) koostaja ja kaasautor. Rahvusvahelise teadusajakirja Nordic Journal of Music Therapy Eesti kontaktisik. Eesti Muusikateraapia Ühingu liige (1991–), esimees (1995–99) ja eetikakomisjoni liige (2003–), Euroopa Muusikateraapia Konföderatsiooni Eesti esindaja (1995–). Umbes 20 teadustrükist, sh monograafiat.
Rait Pallo

Rait Pallo (sündinud 10. septembril 1974 Tallinnas) on eesti murdmaasuusataja, rogainija, triatleet ja seiklussportlane.

Haridus

Lõpetas 1992. aastal Tallinna Liivalaia Keskkooli, 2000. aastal Estonian Business Schooli ärijuhtimise eriala bakalaureuse kraadiga ja 2008. aastal Tallinna Tehnikaülikooli ärirahanduse ja arvestuse eriala sotsiaalteaduste magistri kraadiga.

Töö

Rait Pallo on Swedbank AS juhatuse liige, krediidi- ja operatsiooniriski divisjoni direktor.

Sporditulemused

Harrastanud murdmaasuusatamist, rogaini, triatloni ja seiklussporti.
Rait Pallo on viiekordne Tartu Nelikürituse võitja (2006, 2007, 2010, 2011, 2012). Osalenud murdmaasuusatamise Maailma Karika etappidel. Aastatel 2009–2015 oli ta Eesti Suusaliidu juhatuse liige.
2014. aastal tuli ta krosstriatlonis Eesti meistriks.
Rogaini maailmameistrivõistlustel on ta võitnud hõbeda ja 2 pronksi, Euroopa meistrivõistlustel kulla ja 2 pronksi. 2010. aasta rogaini MMil Uus-Meremaal Cheviotis võitis ta koos Karli Lamboti ja Tõnu Lillelaidiga pronksi. 2013. aasta rogaini MMil Venemaal Pihkva oblastis võitis ta koos Timmo Tammemäega meeskondade arvestuses hõbeda. 2015. aasta rogaini MMil Soomes Kiilopääl võitis ta koos Timmo Tammemäega pronksi. Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis ta 2014. aastal kulla koos Timmo Tammemäega ning 2010. ja 2011. aastal pronksi koos Karli Lamboti ja Tõnu Lillelaidiga.
Osalenud ka seiklusspordivõistlustel.
Rein Pakk

Rein Pakk (sündinud 31. mail 1968 Tartus) on Eesti lavastaja, kirjanik, karikaturist ja ettevõtja.
1986. aastal lõpetas Pakk Tartu 2. Keskkooli. 1986–87 õppis ta Muusikaakadeemia lavakunstikateedris, 1991–92 Eesti Humanitaarinstituudis ning 1992–96 Tallinna Pedagoogikaülikooli filmi- ja videokateedris filmilavastust (bakalaureusekraad filmikunstis).
Rein Pakk on olnud Sinebrychoff Eesti ASi turundusjuht. 1997–1998 oli ta üks kahest reklaamiagentuuri Sacco & Vanzetti loojast ja käivitajast ning agentuuri tegevjuht. Ta on pannud aluse mitmele toitlustusasutusele, olles 1998. aastal üks kolmest Tallinna restorani Elevant loojast ja käivitajast, restorani turundusjuht ja sisekujunduse kaasautor, 1999. aastal NoKu Klubi üks viiest loojast ja käivitajast Tallinnas, söögikoha sisekujunduse kaasautor, 2004. aastal Tartu restoran-klubi Maailm looja, käivitaja ja sisekujunduse kaasautor ning üks neljast Tartu ööklubi Kellele Ei Meeldiks Johnny Depp? loojast ja käivitajast, sisekujunduse kaasautor. Samuti osales ta Tallinna kohviku Maiasmokk töös. Pakk on Tartu Lõunakeskuse turunduskonsultant ja reklaamilooja.
2001–2004 oli Pakk Eesti Kunstiakadeemia vabade kunstide õppetooli kinoajaloo ja režissuuri lektor ja Tartu Kõrgema Kunstikooli fotoosakonna kinoajaloo ja režissuuri lektor.
Pakk on kirjutanud kultuuri-, ühiskonna- ja kunstiteemalisi artikleid, esseid ja kriitikat. Rainer Sarnetiga on ta loonud 1993–1995 üle 900 karikatuuri, mida avaldati ajalehtedes Hommikuleht ja Nelli Teataja, alates 2005. aastast teinud üle 70 karikatuuri ajakirjale Diplomaatia. Ta on avaldanud lühijutte kogumikes "Salasahver" (2002), "Köögi kiusatused" (2005) ja "Vanaemade lood" (2007) ning kirjutanud ja toimetanud aforismiraamatud "Musi naudingupäevik 2006" (2005), "Musi naudingupäevik 2008" (2007) ja "Map kalender 2008" (2007), "Supelsaksad" (2010) koostöös Ruth Huimerinnaga.
1996–1999 osales Pakk fotograafide Peeter Lauritsa ja Herkki Merilaga fotolavastustes nii modelli kui ka lavastajana. Ta on teinud lavastust ja liikumisseadeid paljudel moeetendustel, sealhulgas Eesti Kunstiakadeemia moeetendustel "ERKI moeshow" 1997 ja 1998.
Ta on töötanud mitmes Eesti teatris (Von Krahli teater, Emajõe Suveteater, Monoteater) ja osalenud teatriprojektides. Alates 2011. aasta septembrist on ta Vanemuise teatri lavastaja ja draamanäitleja. Samuti oli ta 2011. aasta veebruarist Eesti Televisiooni kultuurisaate "Jüri Üdi klubi" saatejuht kõrvuti Karl Martin Sinijärvega.

Isiklikku

Tema vanem vend on Heiti Pakk.
Rein Pakul on kaks poega ja tütar.