Raivo Linnas

Haridus

Õppinud Nissi 8-klassilises Koolis, Tallinna Spordiinternaatkoolis, Tallinna 43. Keskkoolis ja Tallinna 3. Keskkoolis.
Raivo Linnas omandas mehaanikainseneri kvalifikatsiooni masinaehitustehnoloogia, metallilõikepinkide ja -instrumentide erialal Tallinna Polütehnilises Instituudis (TPI, Tallinna Tehnikaülikool) 1985. Ta osales stuudiumi ajal TPI Pressiklubi ja Eesti Raadio Noorte Reporterite Klubi (NRK) töös ning tegi aktiivset kaastööd ajalehtedele, ajakirjadele ja raadiole. Ta oli valitud üheks valitsemisajaks NRK presidendiks. Raivo Linnas lõi suurt trummi ja taldrikuid TPI puhkpilliorkestris 1981–1985, osaledes orkestri koosseisus ka kõrgkoolide puhkpilliorkestrite ja tantsukollektiivide festivalil "Polütehnika-83" Kaunases (1983), Balti üliõpilaste laulu- ja tantsupeol "Gaudeamus IX" (1984), "Gaudeamus IX Atbalssil" Riias (1984), IV vabariiklikul puhkpillimuusika päeval Põlvas (1984) ja XX Üldlaulupeol Tallinnas (1985). Ta oli valitud TPI puhkpilliorkestri juhatuse liikmeks aastatel 1981–1984.
Raivo oli tegev Eesti Üliõpilasehitusmalevas (EÜE), olles aastatel 1983 ja 1984 Tallinna regiooni staabi koosseisuväline pressiesindaja ja 1985. aastal Poola välisrühma liige. Ta osales ELKNÜ TPI organisatsiooni tegemistes. TPI Pressiklubi tolleaegne president Endel Sarapuu kirjutas teda päris tabavalt iseloomustava artikli "Mees nagu orkester". Raivo Linnas omandas kõrvalerialana insenerivägede rühmaülema sõjaväelise kvalifikatsiooni ja sai Nõukogude armee leitnandi sõjaväelise auastme 1985. Ta sai pataljoni varustusülema kvalifikatsiooni pärast kohustuslikke sõjaväelisi kordusõppusi ja Nõukogude armee vanemleitnandi auastme 1989. Ta ei ole olnud Nõukogude armees tegevteenistuses.

Tööelu algus

Pärast TPI lõpetamist 1985. aastal suunati Raivo Linnas riikliku suunamise korras tööle Tallinna Autoremondi Katsetehasesse, kuhu ta keeldus minemast. Ta asus tööle Tallinna Parfümeeria ja Toidurasvade Kombinaadi peaenergeetiku-peamehaaniku ametikohale, hiljem tsehhijuhatajaks. 1986.a. viidi ta üle Teraviljasaaduste Ministeeriumi pagari-, kondiitri- ja makaronitööstuse valitsuse peamehaaniku ametikohale. Raivo Linnas oli samal ajal ka Teaduslik-Tehniliste Ühingute Nõukogu harukondliku Teaduslik-Tehnilise Ühingu (TTÜ) vastutav sekretär. Ta algatas TTÜ vastutava sekretärina toetuskirja kirjutamise 1988.a. samal aastal toimunud loomeliitude pleenumi poolt väljendatud ideede toetuseks. Ta korraldas sisuliselt harukondliku TTÜ pleenumi, kuigi TTÜ juhatuse volituseta. Juhtumi poliitilised tagajärjed olid peagi tunda, sest vanameelsed algatasid protsessi Linnase saatmiseks tegevteenistusse nõukogude armeesse. Linnas pääses tegevteenistusse saatmisest üksnes tänu teraviljasaaduste ministri Viktor Rajevski ja Eesti NSV sõjakomissari kindral Rein Põderi isiklikule sekkumisele. Linnas lahkus ministeeriumist 1988. aastal, kui asus tööle Juhtimissüsteemide Konstrueerimise Büroo Mainor IME osakonna sektorijuhatajana.

NSV Liidu lõpuaeg

JSKB-s Mainor töötamise ajal osales ta arengukava Isemajandav Eesti väljatöötamisel ning Eesti Töökollektiivide Liidu asutamisel ja selle põhikirja väljatöötamisel. Ta oli lühikest aega ka Eesti Töökollektiivide Liidu tegevsekretär ning Ülo Nugise valimiskampaania toimkonna liige, kui Nugis kandideeris NSVL Ülemnõukogu saadikuks 1989. Linnas tegutses ka juhtimis- ja ettevõtluskonsultandina, kirjutas artikleid juhtimis-, ettevõtlus- ja majandusalal ning osales erinevatel konverentsidel ettekannetega. Mainoris töötamise ajal osales ta Vabariigi Valitsuse seadusloome komisjoni allkomisjoni liikmena ettevõtluse alase õigusnormistiku väljatöötamisel (1989–1990). Ta on töötanud ettevõtluse ja juhtimiskonsultandina vaba ettevõtluse algaastail ka väikefirmas IVA ja aktsiaseltsis Hansa Press. Ta oli Hansa Pressi ajal Euroopa Liidu korraldatud rahvusvahelise energeetikaseminari EEEE-2000 (Stockholm) ettevalmistamise projektijuht Baltikumis.

Eesti taasiseseisvumise algaastad

Raivo Linnas tegutses Eesti taasiseseisvuse algaastail Vabariigi Valitsuse valitsuskomisjoni tööstuse ja panganduse eksperdina Ida-Virumaal aastatel 1992–1994, olles ühtlasi ka RAS Baltijets juhatuse esimees ja hiljem likvideerimiskomisjoni esimees. Tema juhtimisel toimus Baltijetsi saneerimine, restruktureerimine ja erastamiseks ettevalmistamine. Raivo Linnase tegevus Baltijetsi juhatuse esimehena hoidis ära Baltijetsi ärastamise Narva linna tolleaegsete Eestile vaenulike võimude lähikondlastele ja ka streigi, mis oli kavandatud poliitiliseks aktsiooniks Eesti taasiseseisvumise vastu. Baltijetsi ühe osas baasil asutati RAS Balti ES, mille esimene juhatuse esimees oli Raivo Linnas.

Aastad 1993–1998

Aastatel 1993–1998 töötas Raivo Linnas finantssektoris tippjuhina olles Salva Kindlustuse AS-i kahjukäsitlusdirektor ja arendusdirektor ning juhatuse liige; Eesti Transpordikindlustuse AS-i peadirektor, juhatuse esimees ja asutaja ning AS-i Eesti Sotsiaalpank juhatuse esimehe asetäitja, juhatuse liige ja juhatuse esimehe nõunik.

Riigiametites

Aastatel 1998–2002 töötas Raivo Linnas Riigikontrollis riigikontrolöri alalise asendaja, tulemusauditi osakonna, III ja VI kontrolliosakonna peakontrolöri (juhataja) ning riigikontrolöri nõuniku ametikohtadel. Ta stažeeris Suurbritannia kõrgemas kontrolliasutuses National Audit Office Londonis 2000. Linnas osales riigikontrolör Juhan Partsi meeskonnas Riigikontrolli reorganiseerimisel kaasaegseks kontrolliorganisatsiooniks ning juhtis tulemusauditi metoodika väljatöötamist Eestis ja tulemusauditi osakonna ülesehitamist Riigikontrollis. Linnas oli ka Vabariigi Valitsuse valitsusasutuste finants- ja sisekontrolli süsteemi loomise asjatundjate komisjoni liige 1999 (vt RT I 1999, 4, 65) ning Vabariigi Valimiskomisjoni liige Riigikontrolli esindajana aastatel 2000–2002. Ta osales Riigikontrolli esindajana mitme rahvusvahelise komitee ja töörühma tegevuses. Raivo Linnas läbis kvaliteediassessori kursused ja osales assessorina Eesti Kvaliteediauhinna pilootprojektis 2000–2001. 2002. aastast töötas ta Finantsinspektsiooni siseaudiitorina.

Doktoriõpe ja teadustegevus

Raivo Linnas õppis Tallinna Tehnikaülikooli doktoriõppes avaliku halduse erialal aastatel 2005–2010 ja kaitses filosoofiadoktori kraadi 2010. Ta on õppinud Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonnas ärikorralduse magistriõppes 1996–1999. Raivo Linnas on olnud Eesti Kõrgema Kommertskooli (EBS) ärijuhtimise aluste lektor (1996–1998) ja Vilniuse Riikliku Ülikooli ettevõtluse külalislektor (1990). Ta on osalenud ettekannetega mitmetel rahvusvahelistel teaduskonverentsidel ja -seminaridel; avaldanud teadusartikleid; retsenseerinud doktori-, magistri- ja bakalaureusetöid ning teadusartikleid; juhendanud magistri- ja bakalaureuseõppe üliõpilasi.

Tegevus ajakirjanikuna

Raivo Linnas on tegutsenud ajakirjanikuna alates 1980. aastast. Ta on olnud ajalehe Tallinna Polütehnik kaastöötaja, AS-i Reklaamitelevisioon Äriuudiste toimetaja, ajalehe Kaubandus-Tööstuskoja Teataja korrespondent ning teinud kaastööd ajalehtedele, ajakirjadele, Eesti Raadiole ja uudisteagentuuridele. Tallinna Polütehnikus kirjutas ka pseudonüümiga Märt Muumitroll. Tema kirjutatud peatükke ja artikleid on avaldatud raamatutes. Raivo Linnas on ainus Eesti ajakirjanik, kes oli koos Vabariigi Valitsuse liikmetega Tallinna teletornis NSV Liidu dessantvägede lahkumise läbirääkimiste lõpu hetketel 21. augustil 1991.