Inglismaa

Sümbolid

Inglismaa deviis on Dieu et mon droit (prantsuse keeles; eesti keeles "Jumal ja minu õigus").
Inglismaa rahvuslill on punane ja valge roos ning kaitsepühak on püha Jüri.

Rahvastik

Inglismaa suurim linn on London, mis on ühtlasi kogu Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi pealinn.

Territoriaal-haldusjaotus

Inglismaa territoriaal-haldusjaotus ei ole ühetaoline ning seda on mitu korda põhjalikult reorganiseeritud.

Krahvkonnatasand

Krahvkond on sajandeid olnud Inglismaa põhilisim territoriaal-haldusüksus. Tänapäeval nimetatakse põliseid krahvkondi ajaloolisteks krahvkondadeks. Kohaliku omavalitsemise õigusaktiga reorganiseeriti need 1889. aastal halduskrahvkondadeks (ingl administrative counties) ja krahvkond-linnadeks (ingl county boroughs). Sellistena püsisid nad peaaegu muutumatult kuni 1974. aastani. Uue kohaliku omavalitsemise õigusaktiga reorganiseeriti need linnkrahvkondadeks (ingl metropolitan counties) ja mittelinnkrahvkondadeks (ingl non-metropolitan counties).
Aastal 1986 kaotasid linnkrahvkonnad oma haldusfunktsioonid. 1990. aastail muudeti hulk mittelinnkrahvkondi tervikomavalitsusteks.

Vallatasand

Vallad on ringkondade ja tervikomavalitsuste allüksused, mille keskmes on tavaliselt küla või väikelinn. Valdade rahvaarv varieerub mõnesajast inimesest kuni mitmekümne tuhandeni. Suurima elanikkonnaga on Somersetis asuv merekuurort Weston-super-Mare, kus elab üle 70 000 inimese.

Suur-London

Suur-London (ingl Greater London) on ainulaadne haldusüksus. Aastal 2000 taastati 1986. aastal kaotatud Suur-Londoni kõrgema tasandi haldusvõim, kuid juba piiratud kujul. Täitevvõimu teostamiseks moodustati Suur-Londoni Administratsioon (ingl Greater London Authority).
Suur-London koosneb 32 linnaosast (ingl London boroughs) ja eristaatusega linnaosast City of London. Need 33 omavalitsusüksust on ringkonnatasandi üksused.

Majandus

Inglismaa majandus, mis järgib anglosakside majandusmudelit, on üks suuremaid maailmas ning suurim neljast majandusest Ühendkuningriigis. London seejuures on üks maailma suurimaid majanduskeskusi. Maailma ühe enim arenenud riigina on Inglismaa liider keemia- ja farmaatsiasektoris ning oluline tehnilistes tööstusharudes, eelkõige lennunduses, relvatööstuses ja tarkvara tootvas sektoris.
London ekspordib peamiselt toodetud kaupu ja impordib materjale (näiteks naftat, teed, villa, toorsuhkrut, puitu, metalli ja liha).
Suurbritannia keskpank, mis seab intressimäärad ja rakendab rahapoliitikat, on Londonis asuv Bank of England. London on koduks ka Londoni börsile, mis on peamine väärtpaberibörs Suurbritannias ja suurim Euroopas. London on üks rahvusvahelisi juhte rahastamises ja suurim finantskeskus Euroopas.
Traditsioonilised raske ja töötlev tööstus on Inglismaal viimaste aastakümnete jooksul järsult vähenenud, nagu ka ülejäänud Suurbritannias. Samal ajal on teenindavad tööstusharud jõudsalt arenenud: turism on suuruselt kuues tööstusharu Ühendkuningriigis, panustades 76 miljardit naela riigi majandusele. 2002. aasta andmete järgi annab turismitööstus tööd 1,8 miljonile täistööajaga töötavale inimesele, mis on 6,1% tööealisest elanikkonnast. Kõige suurem turismikeskus on London, mis meelitab igal aastal kohale miljoneid inimesi maailma eri paigust.
Inglismaa ametlik rahaühik on Suurbritannia naelsterling, tuntud ka kui Briti nael või GBP.