google/wiki40b huggingface dataset:
Ahaggar

Ahaggar (Hoggar; araabia keeles جبال هقار, tuareegi keeles Ahaggar) on mägismaa Põhja-Aafrikas Sahara keskosas Alžeeria lõunaosas.
Ahaggari mägismaa kõrgeim tipp on Tahati mägi (3003 m), mis on ka Alžeeria kõrgeim punkt.
Geoloogilises mõttes on Ahaggar noor, umbes 2 miljonit aastat. Ta koosneb peamiselt vulkaanilistest kivimitest. Seal on kustunud vulkaane.
Ahaggaris valitseb kuiv troopiline kliima ja seal on kõikjal kõrb. Talvel võib esineda ka külmakraade. Siiski on seal kliima vähem äärmuslik kui paljudes teistes Sahara piirkondades, vastupidi, mõnikord sajab seal isegi vihma, mistõttu Ahaggaris on üsna suur bioloogiline mitmekesisus ja seal leidub reliktseid liike. Sellepärast on sinna asutatud Ahaggari rahvuspark.
Ahaggari loodepoolne osa on Mouydir ja selle kõrgeim tipp on 2327 m kõrgune Djenoun. Ahaggari kirdepoolne osa on Tassili-n-Ajjer ja selle kõrgeim tipp on 2254 m kõrgune Tehi-n-Isser.
Ahaggaris on palju vadisid, kuivi jõesänge. Nende rohkus näitab, et mitte väga ammu oli sealkandis piisavalt vett nende jõgede moodustamiseks. Tänapäeval on nad kõik aasta ringi kuivad.
Suurimad vadid, mis kulgevad põhja, Vahemere suunas, on Irharhar ja Tekhammat. Tänapäeval lõpevad nad Issaouane'i ergis, mille taga põhjas asub Suur Idaerg. Suurimad kagusse, Tšaadi järve suunas kulgevad vadid on Tafassassel ja Arokam. Tänapäeval lõpevad nad Suures Bilma ergis. Suurimad edelasse, Nigeri jõe suunas kulgevad vadid on Ti-n-Amzi, Zazir ja Ti-n-Tarabine. Suurimad läände, Atlandi ookeani poole kulgevad vadid on Djaret, Mellene ja Tekouiat. Tänapäeval lõpevad nad Chechi ergis.
Tänapäeval on Ahaggar üldiselt asustamata. Aeg-ajalt võib kohata rändhõime, peamiselt tuareege. Tahatist üksnes pisut lõunas asub Tamanrasseti linn. See asub oaasis ja on samanimelise provintsi keskus. See on pindalalt Alžeeria suurim provints ja hõlmab enamuse Ahaggarist, kuid ka muid alasid.
Ahaggaris oli hüäänkoerte isoleeritud asurkond, aga oletatavasti suri see 20. sajandil välja. Seal on täheldatud gepardeid, leoparde, genette, mangusteid ja metskasse, aga šaakaleid ja fennekeid ei ole seal kohatud.
Sealt on leitud kaljumaalinguid. Need on 8 tuhat aastat vanad.
Johannes Vahtkerl

Johannes Vahtkerl (4. jaanuar 1886 (vkj 23. detsember 1885) Raukla – ?) oli eesti kirjakandja ja esperantist.
Ta hakkas esperantoga tegelema 1908. aastal. Ta oli Tartu Esperanto Seltsi sekretär 1914–1915 ja president 1915–1916. 1919. aastal asutas ta koos Helmi Dreseniga esperantistide ühingu Espero.
Kadila raamatukogu

Kadila raamatukogu asub Vinni vallas Kadila külas Pärna tänav 3.
Lea Vakra

Lea Vakra (a-ni 1980 Lea Griffel; sündinud 29. aprill 1959 Tallinn) on endine eesti kergejõustiklane (keskmaajooksja).
Ta lõpetas 1977. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1981. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi.
Ta alustas kergejõustikutreeninguid 1974. aastal oma ema Milvi Akberg-Griffeli ja kooli kehalise kasvatuse õpetaja Õie Uuehendrik-Laidi suunamisel ning jätkas hiljem Kalevi kergejõustikukoolis Maie Tiigi juhendamisel.
Ta tuli aastatel 1975–1985 400 m, 800 m ja sisevõistluste 800 m jooksus Eesti NSV meistriks ning võitis 8 korral 400 m–1500 m jooksus hõbeda või pronksi, oli 6 korral ka teatejooksus Eesti meister ning on 1978. aastast senikehtiva 4x800 m teatejooksu üks rekordipüstitajaid.
Ta töötas aastatel 1985–1995 Tallinna 4. Keskkoolis kehalise kasvatuse õpetajana.

Isiklikku

Lea Vakra ema on endine keskmaajooksja Milvi Akberg-Griffel ja isa oli autovõidusõitja Enn Griffel.
Tema abikaasa on endine keskmaajooksja Andres Vakra, nende pojad Rainer Vakra ja Raigo Vakra on samuti tegelenud kergejõustikuga.
Marioni maakond (Missouri)

Ajalugu

Maakond moodustati 1826. aastal.
Purunemine

Purunemine on protsess, mille käigus materjali väikesed tükid (puru) eralduvad uuritava objekti küljest tänu löögile või survele (sisemisele rõhule). Näiteks meteoriidi kokkupõrkamine planeedi või mõne muu kosmilise objekti pinnaga põhjustab selle purunemise. Kaevanduses ja geoloogias põhjustab kivimite purunemist kaevanduse või puuraugu seintes kivimi kohal oleva maapinna raskuse poolt tekitatud rõhk.
Solaris Trollino 18

Prototüübid

Trollino 18AC kaks prototüüpi valmistati 2004–2005. aastal. Neist üks müüdi Šveitsi Winterthuri, teine aga La Chaux-de-Fonds'i.

Kasutamine

Trollino 18 on lisaks eelpool nimetatud Šveitsi linnadele kasutusel Ostravas, Riias, Roomas ja Tallinnas.
1935. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1935. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 12. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 13.–18. veebruarini Tšehhoslovakkias Vysoké Tatrys.
Kaili

Kaili on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 265. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kaili 618 naisel.
Bulava

Bulava on Venemaal välja töötatud ja katsetamisjärgus olev ballistiline rakett, mis võib kanda ka tuumalõhkepäid. Neid peaksid hakkama kandma uue, Borei-klassi tuumaallveelaevad, mille esimene esindaja on allveelaev Juri Dolgoruki.
Linnuvabriku grupeering

Linnuvabriku grupeering on peamiselt eestlastest koosnenud kuritegelik rühmitus, mis tegutses Eestis 1990ndatel.
8. mail 1992 toimus Tallinnas Järvevana teel Neste tanklas tulistamine, kus Linnuvabriku grupeeringu liikmed tapsid ja haavasid üliraskelt Permi grupeeringu allilmategelasi.
Linnuvabriku grupeeringu liikmeid: Toomas Helin, Janek Kukk, Kalev Kurg, Daniel Mäng, Andre Piispea, Robert Pohlak, Toivo Tamm, Rain Võsandi.
Georg von Sabler

Georg Friedrich von Sabler (18. jaanuar (vkj) 1859 Vilno – 26. juuni 1935 Tartu) oli Eesti keeleteadlane ja ajaloolane.

Elulugu

Georg Friedrich von Sabler oli baltisakslane ja astronoom Georg Thomas Sableri poeg.
Dr. philol. (1905, Viin). Oli 1892–1901 Tartus Kubermangugümnaasiumi ja 1909–10 Puškini Gümnaasiumi saksa keele õpetaja, ühtlasi 1900–20 Tartu Ülikooli germanistika eradotsent.

Teadustöö

Uurimusi Eesti- ja Liivimaa kohanimedest. Publitseerinud ajalooallikaid. Goldene Preis-Medaille.
Līgatne raudteejaam

Līgatne raudteejaam on raudteejaam Valga–Riia raudteeliinil Līgatne piirkonnas Līgatne vallas Augšlīgatnes.
Jaamas asub lisaks peateele veel neli kõrvalteed, ooteplatvorme on kaks. Päevas peatub jaamas kümme reisirongi. Jaam asub Riiast 64,1 km kaugusel. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine.
Raudteejaam avati 1889. aastal. Raudtee valmimisajal jäi see Riia kreisi Sigulda kihelkonda Paltmale mõisa maadele. Kuni aastani 1927 kandis see nime Ligate raudteejaam. Esimese maailmasõja ajal rajati sealt läbi Madliena Koknese ja Skrīveri kanti viiv kitsarööpmeline raudtee, mis oli mõeldud Daugava jõel püsinud rindejoone teenindamiseks. Aastail 1934–1948 eelnes jaamale Vildoga raudteepeatus. Teise maailmasõja ajal ehitati jaama juurest 600 mm laiune kitsarööpmeline raudtee Līgatnesse, et teenindada sealset paberivabrikut. Aastail 1991–1994 see raudtee demonteeriti.
Roela külanõukogu (Jõgeva rajoon)

Roela külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Saare külanõukoguga.
Latah' maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1888. aastal.
Paldiski muuseum

Paldiski muuseum (ka Paldiski Linnamuuseum) on Paldiskis asuv muuseum, mis tutvustab Paldiski ajalugu ja kultuuripärandit.
Muuseumi aadress on Rae 38 ja juhataja Vladlena Semenova.
Muuseumis on eraldi nurk Paldiskis tegutsenud baškiiri rahvuskangelasele Salavat Julajevile.
Wayne'i maakond (Illinois)

Ajalugu

Maakond moodustati 1819. aastal.
Kadri Aavik

Kadri Aavik (sündinud 10. aprillil 1980) on eesti sotsioloog, veganluse aktivist ja blogija. Ta on Tallinna Ülikooli sotsioloogia lektor. 
Aavik kaitses 2015 Tallinna Ülikoolis doktorikraadi. Tema doktoritöö oli teemal "Intersektsionaalne marginaliseeritus ja privilegeeritus Eesti tööturul: venekeelsete naiste ja eesti meeste töönarratiivide analüüs".  Tema uurimisteemad on sotsiaalne ebavõrdsus, feminism, veganlus, soosotsioloogia, töösotsioloogia ja kriitilised loomauuringud.

Veganlus

Aavik on Eesti Vegan Selts MTÜ juhatuse liige. Ta hakkas 1998 taimetoitlaseks ja novembris 2005 sai temast vegan.  Ta peab blogi veganmaailm.com.
Hargla kihelkond

Piirkonna ajalugu

Kihelkond asutati 1694. aastal Urvaste ja Koivaliina (Gaujiena) kihelkonna äärealade baasil.

Hargla kihelkonna pärand

Eesti Rahva Muuseumi kogudes on Hargla kihelkonnast umbes kolmsada eset, millest enamik on tekstiilid ja ehted. On ka majapidamistarbeid, tehnikat ja mõned veo- ja liikumisvahendid. Hulgaliselt on etnograafilisi jooniseid ja fotosid. Esimesel kogumisretkel käidi kihelkonnas 1913. aastal.

Kihelkonna alad tänapäeval

Hargla kihelkond on tänapäeval jaotunud umbes pooleks Võru ja Valga maakonna vahel. Kihelkonna Valgamaa osa moodustab Valga valla.
William Esco Moerner

William Esco Moerner (sündinud 24. juunil 1953 Pleasantonis Californias USAs) on USA füüsikaline keemik ja keemiline füüsik, kes töötab peamiselt biofüüsika ja üksikmolekulide kujutiste vallas. Koos oma postdoktorandi Lothar Kadoriga saavutas ta esimesena üksiku molekuli optilise tuvastuse ja spektroskoopia kondensatsioonifaasis. Üksikmolekulide optilised uuringud on sestsaati jõudnud laia kasutusse üksikmolekuli katsetes keemias, füüsikas ja bioloogias. 2014. aastal pälvis Moerner Nobeli keemiaauhinna.
Moerner õppis Washingtoni Ülikoolis Saint Louises ja Cornelli Ülikoolis. Ta töötab Stanfordi Ülikoolis.
Roograhu (Tagalaht)

Roograhu on Lääne maakonnas Haapsalu linnas Uuemõisa aleviku alal Tagalahes asuv 10,22 hektari suurune saar (rahu). Roograhu kõrval lõuna suunas asub Väike Roograhu. Saare rannajoone pikkus on 1,97 kilomeetrit.
Saarel kasvab rohttaimestik.
Saare koordinaadid on 58° 58′ N, 23° 34′ E.
Saar kuulub Silma looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Lennu number

Lennu number või lennunumber (inglise keeles flight number) on reisilennunduses lendude eristamiseks kasutatav, tavaliselt kolmest või neljast numbrimärgist koosnev lennu tunnuskood.
Lennu numbri ees käib harilikult lennuettevõtet tähistav IATA lennufirmakood või ICAO lennufirmakood.
Konkreetse lennu identifitseerimiseks on tarvis peale lennu numbri ja lennuettevõtte koodi teada ka lennu toimumise kuupäeva.
Reisilennu puhul on lennuettevõtte kood ja lennu number märgitud nii lennupiletile kui ka lennujaama infotahvlile, nii et neid võrreldes saab reisija kontrollida oma lennu väljumisaega ja -kohta.
Tsiviillennukite kerel näha olev tähtede ja numbrite kombinatsioon ei ole lennu number, see on registritunnus, kuid mõlemat koodi (tunnust) kasutatakse tsiviillennunduses ka raadiokutsungina.
Üks lennuk võib samal päeval lennata mitme lennunumbri all ja eri päevadel võivad sama lennunumbri all lennata sama lennuettevõtte erinevad lennukid.
Toponüümika

Toponüümika ehk toponüümia (ka toponomastika) on teadusharu, onomastika osa, mis tegeleb kohanimede ehk toponüümide uurimisega.
Toponüümika uurib kohanimede struktuuri, päritolu, muutumist ja levikut. Toponüümika püüab ka korrastada tänapäeva kohanimekasutust.
Eestis on toponüümika kõigist onomastika osadest kõige väljaarendatum. Eesti kohanimesid kogutakse süstemaatiliselt alates 1922. aastast.
Toponüümikaga tegelevad nii keeleteadlased kui geograafid, see on oluline ka ajaloolastele.
Toponüümika märgib ka mingi keele või piirkonna kohanimede kogumit.
Rhinotyphlops

Sünonüümd

Rhinotyphlops  Peters 1857 on Liotyphlopsi  Peters, 1881 sünonüüm.

Levila

Neid võib kohata Lõuna-Aafrikas ja Ida-Aafrikas.
Pehme koeratubakas

Levila

Pehme koeratubakas on tavaline Kesk-Euroopas, Prantsusmaalt Poolani. Leedu keskosas on liik küllaltki sage ning Lätis on üksikuid leiukohti lääneosas.  Lätis ja Eestis kuulub pehme koeratubakas punase raamatu ohualdiste kategooriasse. Eestis on ta jõudnud oma levila põhja- ja kirdepiirile. Eestis on see liik 2004. aastast arvatud esimesse kaitsekategooriasse.
Eestis on pehmel koeratubakal läbi aegade olnud vaid üks suhteliselt kitsas leiukohtade piirkond: teda leidub Tartu ümbruse niisketel lamminiitudel ja võsastikes. Teated leidude kohta mujalt Eestist on väga vanad ja herbaarselt tõendamata.

Kirjeldus

Looduses hakkab pehme koeratubakas üsna hästi silma õitsemise ajal, juuni keskpaigast juuli keskpaigani, mil liitõisikud ulatuvad muust rohustust välja. Taimed on siis ligikaudu 40–90 cm kõrgused, aga varre ülaosa on vähe lehistunud ning kuivab võrdlemisi kiiresti pärast viljumist.
Marge Pärnits

Marge Pärnits (sündinud 16. detsembril 1976 Tartus ) on eesti muuseumispetsialist, kultuurikorraldaja, kunstnik, luuletaja ja lastekirjanik.

Haridustee

Marge Pärnits õppis aastatel 1983–1991 Johannes Semperi nimelises Tartu 8. Keskkoolis ja 1991–1994 Tartu Forseliuse Gümnaasiumi kirjanduse eriklassis. 1995–1999 õppis ta Tartu Kunstikoolis tekstiilikunsti eriala ja 1999–2003 Tartu Kõrgemas Kunstikoolis arvutigraafika eriala. Aastatel 2015–2017 õppis ta Tartu Ülikooli magistriõppes kultuurikorraldust ning sai magistrikraadi tööga "Mänguasja- ja lastemuuseumid kui laste kultuuripärandi väärtustajad".

Töö

Alates 2003. aastast töötab Tartu Mänguasjamuuseumis, praegu on ta muuseumi arendusjuht.
Kaja Kallas

Poliitiline tegevus

Kaja Kallas astus Rain Rosimannuse soovitusel 2010. aastal Reformierakonda ning kogus 2011. aasta märtsis parlamendivalimistel Harju- ja Raplamaa valimisringkonnas 7157 häält (isikumandaadi).
2013. aastal sai temast Reformierakonna aseesimees.
2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai ta 21 504 häält ning osutus valituks.
Euroopa parlamendis oli Kaja Kallas ELi-Ukraina parlamentaarse koostöökomisjoni (D-UA) aseesimees, kuulus tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni (ITRE) ning Euronesti parlamentaarsesse assambleesse (DEPA). Ta oli asendusliige siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonis (IMCO) ning delegatsioonis Ameerika Ühendriikidega suhtlemisel (D-US). Lisaks kuulus ta Euroopa Parlamendi digitaalse agenda töörühma ja oli Euroopa Parlamendi noorte töörühma aseesimees. Kallas oli kuue dokumendi raportöör: "E-privaatsus: eraelu austamine ja isikuandmete kaitse elektroonilise side puhul", "Tsiviilõiguse reeglid robootikale", "Digitaalse ühisturu strateegia", "Õiguslik raamistik tollialaste rikkumiste ja sanktsioonide suhtes", "Uued võimalused energiatarbijatele" ja "Euroopa Liidu konkurentsipoliitika aastaaruanne".
Euroopa Parlamendis töötas Kallas digitaalse ühtse turu strateegiaga, energia- ja tarbijapoliitikaga ning samuti ELi ja Ukraina vaheliste suhetega. Ta seisis väikese ja keskmise suurusega ettevõtete käekäigu eest ning on toonitanud, et blokeeringud ja piirangud digitaalses maailmas ei lase tekkida uutel ja innovaatilistel ettevõtetel. Ta pooldab innovatsiooni ning on mitmel korral maininud, et regulatsioonidega ei tohi tehnoloogilist revolutsiooni tagasi pöörata ega innovatsiooni takistada.
Kaja Kallas on korduvalt valitud mõjukaimate europarlamendi saadikute hulka. 2017. aasta sügisel valis poliitikaväljaanne Politico Kallase Brüsseli mõjukaimate naiste hulka ja 2016. aasta kevadel 40 mõjukaima saadiku hulka. Sama aasta sügisel paigutas vabaühendus VoteWatch Kallase 70 mõjukaima saadiku hulka. 2017. aasta märtsis hindas VoteWatch, et Kallas oli digi- ja telekommunikatsioonipoliitikate valdkonnas mõjukuselt kuues saadik.
Novembris 2018 ilmus Kallase raamat "MEP. 4 aastat Euroopa Parlamendis", kus ta kirjeldab oma elu ja tööd nelja Brüsselis veedetud aasta jooksul.
3. märtsil 2019 toimunud XIV Riigikogu valimistel sai enim valijate hääli ja vastavalt ka kohti Riigikogus Kaja Kallase juhitud Reformierakond, kuid valitsuskoalitsiooni otsustasid moodustada hoopis Keskerakond, EKRE ja Isamaa. President Kersti Kaljulaid nimetas esialgu peaministrikandidaadiks ikkagi Kaja Kallase, kuid 15. aprillil Riigikogus toimunud hääletusel andsid Kallasele valitsuse moodustamise volituste andmise poolt hääle vaid 45 riigikogu liiget ja 55st saalis viibinud Keskerakonna, EKRE ja Isamaa saadikust oli selle vastu 53.

Isiklikku

Kaja Kallas on Reformierakonna endise esimehe Siim Kallase tütar.
Ta oli alates 2002. aastast abielus Roomet Leigeriga.
Alates 2011. aastast elas ta koos Taavi Veskimägiga, neil sündis 8. novembril 2011 ühine poeg. 20. juunil 2014 teatasid nad Twitteri vahendusel lahkuminekust.
Septembris 2018 abiellus Kallas Superia Corporate Finance'i partneri Arvo Hallikuga.
Võsu-Käsmu kergtee

Võsu-Käsmu kergtee on 6 km pikkune kergliiklustee, mis saab alguse Võsu sadama muuli tipust, tee kulgeb mööda Käsmu lahe lõunakallast, ligi 3,5 km kulgeb läbi metsa ja tee lõpeb Käsmu küla juures. Nelja kilomeetrit kergteest katab asfaltkate ja ülejäänud lõik on kaetud kivisillutisega. Tee on kogu ulatuses valgustatud.
Ehitus algas 2016. aastal ja teed ehitati kahes etapis. I etapi ehitust rahastas Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus 400 000 euroga (Vihula valla omafinantseering 77 000 €) ja II etapi ehitust rahastas EAS 550 000 euroga (Vihula valla omafinantseering 100 000 €). Tee projekteeris OÜ Tuulekaru ja valmis ehitas AS Terrat. Projekt kestis 02.05.2016 – 31.08.2017.
Kergteele on iga kilomeetri tagant paigaldatud puhkekoht, kus on infotahvel ja istumise ning mobiiltelefoni laadimise võimalus. Võsu-Käsmu kergtee keskosas asub roostiku kohal kõrguv paadikujuline vaateplatvorm. Platvormilt avaneb vaade nii Käsmu kaptenite külale, Võsu rannahoonele kui ka Võsu sadamale.
Friedrich Nineve

Friedrich Nineve (30. august (18. august vkj) 1857 Vana-Võidu vald, Viljandimaa – 21. aprill 1929 Tartu) oli Eesti arhivaar.

Elulugu

Friedrich Nineve oli talupidaja poeg.
Nineve õppis Tartus vene eraalgkoolis, Rannu kihelkonnakoolis ja 1872–74 Peterburi kadetikorpuses. 1874. aastast töötas ta Venemaa Keisririigi Mereministeeriumi statistika osakonnas, oli Vene laevastiku ajaloo koostamise komisjoni liige. Aastast 1894 oli ta ajakirja Морской сборник toimetuse asjaajaja. 
1898 määrati Nineve Mereministeeriumi keskarhiivi abijuhatajaks. Ta õppis 1898–1901 Keiserlikus Peterburi Arheoloogia Instituudis arhiivindust, omandades etnograafi-arhivisti kutse. Asutas koos insener J. Russwurmiga firma arhiivide ehitamiseks ning tehniliseks sisustamiseks. Tema kavandite järgi toimus Mereministeeriumi arhiivi ümberehitus, alustati Peterburi linnavalitsuse arhiivihoone ehitamist ning 1914 Moskvas Leforti lossis Venemaa Peastaabi arhiivi sisseseadmist. Nineve osales ka Riia linna ning Liivimaa kubermangu arhiivide rajamisel. 
1917–20 oli ta Ajutise Valitsuse ning Pjatigorskis, Põhja-Kaukaasia varustusvalitsuse teenistuses.
16. maist 1920. aastal määrati ta Riigi Keskarhiivi abijuhataja k. t, täites ühtlasi ka Keskarhiivi juhataja ülesandeid. 1920. aastal tegutses Nineve Eesti valitsuse esindajana Moskvas nn reevakueerimiskomisjonis, osaledes eeskätt TÜ varade tagasitoomises. Naasnud Eestisse, asus ta 1921 korrastama TÜ arhiivi ning rajama Tartus Eesti Riigi Keskarhiivi, oli 1921–25 selle abijuhataja ja juhataja kohusetäitja.

Teadustöö

Friedrich Nineve avaldas teadustöid arhiivinduse, asutuste asjaajamise korra jms kohta. Venemaal oli ta sealse Sõjaväe Ajaloo Seltsi, Petrogradi Ajaloo Instituudi, Ajaloo Harrastajate Seltsi ning Eestis Akadeemilise Ajaloo Seltsi liige
Karjavärava plats

Karjavärava plats (ka Karjavärava väljak) on väljak Tallinna vanalinnas Suur-Karja, Vana-Posti ja Müürivahe tänava ristumiskohas.
Plats sai nime 16. mail 1989.
Platsil on Tauno Kangro skulptuur "Õnnelik korstnapühkija"
Betty White

Betty Marion White (sündinud 17. jaanuaril 1922 Oak Parkis Illinoisis) on USA näitleja ja endine saatejuht.
Tema kõige tuntum roll on Rose Nylund komöödiasarjas "Kullakesed" aastatel 1985–1992. Ta mängib Elka Ostrovskyt seriaalis "Kaunitarid Clevelandis".
Sõõlamiskübar

Sõõlamiskübar on Harry Potteri lugudes teravatipuline võlukübar.
See on lapitud, narmendab ja paistab väga võidunud. Tal on üks auk serva lähedal, mis on tema suu. Ta suudab mõelda ja näeb kõike, mis on inimese peas, kui see pähe panna. Sõõlamiskübarat kasutatakse uute õpilaste "sõõlamiseks" eri majadesse (sõõlamine tähendab õpilaste paigutamist Sigatüüka eri majadesse nendes domineerivate omaduste või nende valikute põhjal). Sõõlamiskübar laulab alati erineva laulu enne seda, kui ta hakkab uusi, esimese klassi õpilasi, sõõlama.
Kubani sõjaväeringkond

Kubani sõjaväeringkond (vene keeles Кубанский военный округ, Кубанский ВО) oli aastatel 1945–1946 Nõukogude Liidu relvajõudude koosseisu kuulunud piirkondlik operatiiv-strateegiline väekoondis.
Sõjaväeringkond moodustati 9. juulil 1945, mil Põhja-Kaukaasia sõjaväeringkond reorganiseeriti kolmeks sõjaväeringkonnaks. Kubani sõjaväeringkonda kuulus Krasnodari krai. 4. veebruaril 1946 ühendati see koos Doni ja Stavropoli sõjaväeringkonnaga taas Põhja-Kaukaasia sõjaväeringkonnaks.
Jõhvi valla vapp

Jõhvi valla vapp on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Jõhvi valla vapp.
Vabariigi Valitsuse 16. juuni 2005 määrus nr 140 "Jõhvi linna ja Jõhvi valla haldusterritoriaalse korralduse ja sellega seonduvalt Vabariigi Valitsuse määruste muutmine" alusel senise Jõhvi linna  ja senise Jõhvi valla ühinemisel  on moodustatud uus omavalitsusüksus Jõhvi vald. Uue Jõhvi valla sümboliks on endise Jõhvi linna vapp.
Vapp on kinnitatud 20. juulil 1992.

Vapi kirjeldus

Vapp on kilbikujuline. Vapi alumine 2/3 on rohelise põhjaga, millel paremalt vasakule vaatava kuldse hirvepea kujutis, suust väljaulatuva punase keelega. Vapi ülemisel 1/3 punase põhjaga osal on kujutatud 3 hõbedast kuuske.

Vapi põhjendus

Kuldne hirv ja hõbedane kuuserida sümboliseerivad Alutaguse metsi.

Vana vapp

Jõhvi valla vana vapp oli kasutusel 2005. aastani.
Wilhelm von Humboldt

Isiklikku

Ta sõprade seas olid Goethe ja Schiller.
Tema noorem vend Alexander von Humboldt oli kuulus loodusteadlane, naturalist ja avastaja.

Filosoof

Humboldt kirjutas aastatel 1791–1792 valgustusajastu ideaale kaitsva filosoofilise teose "Riigi tegevuse piiridest" (kuigi see avaldati alles 1850, pärast Humboldti surma). See teos avaldas mõju John Stuart Millile, mis kajastub Milli essees "Vabadusest". Milli läbi said Humboldti ideed tuntuks ka inligse keelt kõnelevas maailmas. Humboldt pakkus esialgsed kontuurid ideele, mida Mill hiljem hakkas kutsuma "kahju printsiibiks".
Humboldt võttis oma esseega "Riigi avalikust haridusest" osa ka filosoofilisest debatist riigi hariduse suuna üle, mis oli pärast Prantsuse revolutsiooni lahvatanud Saksamaal ja mujal Euroopas.

Reformid hariduses

Humboldti enda haridustee jäi suhteliselt lühikeseks. Ta oli lapsena koduõppele ja ülikooliõpingud jättis pooleli. Sellele vaatamata sai temast üks mõjukamaid ametnikke Saksa haridusloos. Preisi kuningas Friedrich Wilhelm III kutsus 1809. aastal Humboldti siseministeeriumi religiooni ja kasvatuse osakonna juhatajaks eesmärgiga reformida riigi haridus. Humboldti eestvedamisel lood gümnaasiumide süsteem, mille eesmärgiks oli noormeeste ettevalmistamine ülikooliks. Ta kehtestas riigieksamite tegemise kohustuse gümnaasiumi lõpetajatele. Loodi spetsiaalne asutus ministeeriumis, mille ülesandeks oli õpikute, õppekavade ja õpiabide kavandamine ja ülevaatamine.

Diplomaat

Humboldt oli edukas diplomaat aastatel 1802–1819. Alates 1802 aastast täievoliline Preisi minister Roomas. Napoleooni sõdade lõpul suursaadik Viinis (1812). Praha 1813. aasta kongressil omas ta olulist rolli Austria ning Preisi ja Venemaa vahelise liidu kujunemisel Prantsusmaa vastu.
Tarmo Õkva

Tarmo Õkva (sündinud 7. detsembril 1966) on eesti arhitekt.
Lõpetas 1992 Tallinna Kunstiülikooli.
Töötab alates 1992. aastast arhitektuuribüroos R-Konsult OÜ.
On projekteerinud peamiselt Tallinna korterelamuid ja büroohooneid koos Irina Rauaga.
Lowndesi maakond (Alabama)

Ajalugu

Maakond moodustati 1830. aastal.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 11 299.
Metsahool

Metsahool (inglise forest stewardship) on metsa looduskaitseliselt ja sotsiaalselt vastutustundlik kasutamine ning majandamine (säästev metsandus), et hoida ja rohkendada metsa väärtusi ka tulevaste põlvede tarbeks.
On algatatud vastavaid riiklikke programme, näiteks USAs Metsahoole programm (inglise Forest Stewardship Program), mis toetab metsaomanikke, kes praktiseerivad metsa säästvat majandamist ja mitmekülgset kõrvalkasutust.
Beckmann

Beckmann on saksa päritolu perekonnanimi.