google/wiki40b huggingface dataset:
Vihm

Vihm on vee vedelate osakeste sadu atmosfääris.
Vihma sajuks on vajalik, et atmosfääris oleks  õhutemperatuur jäätunud vee sulamispunktist kõrgem. Kui atmosfääris leiduva veeauru kondenseerumisel tekkinud veetilgad on piisavalt rasked, siis langevad need vihmana maapinnale.
Õhu niiskusest küllastumiseni, mis on vajalik vihma sajuks, viivad kaks  koos toimivat protsessi: õhu jahenemine ja veeauru lisandumine õhku.
Virga ehk sajujooned on sadu, mis on hakanud pilvest langema, kuid aurustub enne maapinnani jõudmist; see on üks viis, kuidas õhk võib veeaurust küllastuda. Sademed moodustuvad, kui veetilgad või jääkristallid pilves  omavahel tõukudes liituvad.
Vihma peamine tekkimise põhjus on õhuniiskuse liikumine ruumis (kolmemõõtmelistes) temperatuuri- ja niiskuskontrasti tsoonides, mida tuntakse atmosfäärifrontide nime all. Kui on piisavalt niiskust, mis tõuseb õhuvooluga ülespoole, tekib konvektsioonipilvedest nagu rünksajupilved (cumulonimbus; äikesepilved) sadu, mis võib moodustada kitsaid vihmasaju ribasid.
Mägedes võib tihe sadu tekkida paikades, kus tuulega surutav, mööda mäekülge  tõusma sunnitud õhumass mäeaheliku samal tuulepealsel küljel vabaneb adiabaatilise jahenemise tõttu kondensatsioonikõrgusel küllastavast niiskusest, niiskus õhus kondenseerub ja sajab enne mäeharja ületamist vihmana mäenõlvadele. Mägede tuulealustel aladel on õhk kuiv, kuna allanõlva langev õhuvool soojeneb juba kuivadiabaatiliselt (föön).
Mussoone põhjustava intertroopilise konvergentsitsooni liikumine toob savannidesse vihmahooaja. Suuremas osas maailmas on vihm peamine mageveeallikas, mis loob eluks vajalikud tingimused mitmesugustele ökosüsteemidele, annab vett hüdroelektrijaamadele ja niisutussüsteemidele. Vihma hulka mõõdetakse sadememõõtjaga, seda hinnatakse aktiivselt ilmaradarite ja passiivselt ilmasatelliitide abil.
Linnade sooajussaarte efekt suurendab nii sademete hulka kui ka saju intensiivsust linnadest allatuult. Kliima soojenemine muudab kogu maailma tavapäraseid sajutingimusi, põhjustades niiskemat ilma Põhja-Ameerika idaosas ja kuivust troopikas. Sademed on üks põhikomponente looduslikus veeringluses ning tekitab enamiku planeedi puhta vee varudest. Maailma keskmine aastane sademete hulk on 990 mm. Kliimaklassifikatsioonisüsteemid nagu Köppeni kliimaklassifikatsioonisüsteem kasutavad keskmist aastast sademete hulka eri kliimarežiimide eristamiseks. Maa kõige kuivem kontinent on Antarktis. Vihma on täheldatud või oletatakse ka teistel planeetidel, kus see koosneb vee asemel metaanist, rauast, neoonist või väävelhappest.
Eesti vihmakestusrekord pärineb 1996. aastast, kui Väike-Maarjas sadas 29.–31. oktoobrini 57 tundi järjest.

Rahvakombed

Kui polnud kaua vihma, siis hüppasid eelteismelised tüdrukud joodiku haua juurde, et teda äratada ja tõreleda, et see vihmad joomata jätaks. Nad pissisid haua kõikidele nurkadele, sõnades: "Näh, võta, siin on natuke rammusam, kibedam vesi, jäta vesi meile!"
John Wayne

John Wayne (sünninimega Marion Robert Morrison, pärisnimega Marion Michael Morrison; 26. mai 1907 Winterset, Iowa – 11. juuni 1979 Los Angeles, California) oli USA vesternfilmide näitleja. Ta on osalenud 184 filmis.
Wayne sündis Iowa osariigis, kuid kasvas üles Lõuna-Californias. Noorena mängis ta ameerika jalgpalli, kuid ei saanud Lõuna-California Ülikoolis selleks stipendiumi. Ta asus tööle kohalikus filmistuudios. Karjääri alguses tegi ta Fox Film Corporationi filmides mitu pisirolli. Tema esimene pearoll oli Raoul Walshi filmis "The Big Trail" (1930). Selle järel mängis ta 1930. aastatel pearolle paljudes B-kategooria filmides.
Wayne'i karjäär sai hoogu 1939. aastal, kui roll John Fordi filmis "Postitõld" ("Stagecoach") tegi temast filmistaari.
1969. aastal pälvis ta rolli eest filmis "Tõeline visadus" ("True Grit; 1969) parima meespeaosatäitja Oscari. Samas kategoorias kandideeris ta ka 1949. aastal rolliga filmis "Sands of Iwo Jima".
Tema teised tuntumad osatäitmised on muu hulgas filmides "Punane jõgi" ("Red River"; 1948), "Otsijad" ("The Searches"; 1956) ja "Mees, kes tulistas Liberty Valance'i" ("The Man Who Shot Liberty Valance"; 1962). Tema viimane filmiroll oli filmis "Laskur" ("The Shootist"; 1976), kus ta kehastas vähiga võitlevat vananevat püssikangelast.
1999. aastal Ameerika Filmiinstituudi avaldatud edetabeli "AFI's 100 Years...100 Stars" tulemuste põhjal asub näitleja meesstaaride tabelis 13. kohal.
Soovitussortiment

Soovitussortiment on kasvatamiseks soovitatud sortide nimekiri, mida eesti puuvilja- ja marjakasvatajad on kasutanud alates 19. sajandi lõpust. 
See on sordiuurijatest ja tegevaednikest koosneva komisjoni soovitus sortide valikuks. Soovitussortimenti nimetati aastatel 1938–1967 standardsortimendiks, 1967–1998 rajoonitud sortimendiks. 
Viimane Eesti puuvilja- ja marjakultuuride soovitussortiment koostati Eesti Aiandusliidu puuviljanduskomisjoni koosolekul Räpinas 7.-8. veebruaril 2013.
Liivarahu

Liivarahu on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kiirassaare lahes asuv väike saar (rahu).
Rahu koordinaadid on 58° 20′ N, 21° 59′ E.
Animalistika

Animalistika on loomade kujutamine kunstiteostes.
Animalistikat võib õigusega nimetada maailma vanimaks kunstižanriks. Loomi on kujutatud juba koopamaalidel ning kaljujoonistel, meieni on säilinud kiviaegsed luunikerdused ning merevaigust amuletid, mis kõik kujutavad loomi. Loomade kujutusviisis peegeldub eri ajastute maailmapilt, loodus- ja humanitaarteaduste ning kunsti areng. Animalistika teemadeks on ka erinevad loomadega seotud elualad: karja- ja põllupidamine, tõuaretus, jaht, sport jne. See maaližanr haarab kõige erinevamaid materjale, tehnikaid ning formaate.
Läbi aegade on animalistikat viljelenud suur hulk kunstnikke. Eesti tuntumad animalistid on Paul Burman (1888–1934), Jaan Koort (1883–1935), jt.
Mauna Loa

Observatooriumid

Mauna Loa põhjaküljel asub Ühendriikide riikliku ookeani- ja atmosfääriuurimiskeskuse observatoorium, kus muude mõõtmiste kõrval on registreeritud ka atmosfääri süsihappegaasi kontsentratsiooni. Sealt saadud pikaajalised andmed olid üheks esimeseks kindlaks tõendiks atmosfääri süsihappegaasisisalduse tõusu kohta tõenäoselt antropogeenseil põhjusil, ning neile toetusid kasvuhooneefekti kaudu kliima soojenemist seletavad arvutused.
Eelmainitud observatooriumi lähistel asub ka Riikliku Atmosfääriuuringute Keskuse hallatav Mauna Loa päikeseobservatoorium, mis tegeleb Päikese atmosfääri seirega.
Cazwell

Luke Caswell (sündinud 27. juunil 1979), ka Cazwell, on ameerika geiräppar ja laulukirjutaja. 
Ta on arvukate muusikavideote ja singlite kõrval andnud välja kolm stuudioalbumit: “Get Into It” (2006), “Watch My Mouth” (2009) ja “Hard 2 B Fresh” (2014). Sealhulgas on ta koostööd teinud Amanda Lepore'iga.
Egle (eesnimi)

Egle on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 231. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Egle 728 naisel.
Pärsti valla vapp

Pärsti valla vapp on Viljandi maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Pärsti valla vapp.
Vapp kinnitati riigisekretär Uno Veeringu poolt 1. aprillil 1996 ning oli kasutusel 20. oktoobrini 2013, kui ühineti Paistu, Saarepeedi ja Viiratsi vallaga uueks omavalitsusüksuseks Viljandi vallaks.

Vapi kirjeldus

Lainelõikelise vasakult langeva kuldse vardaga kaldjaostatud kilbi ülemisel sinisel väljal viljavihk ning alumisel, punasel väljal kolm püstist odaotsa – kõik kuldsed.

Põhjendus

Sinine sümboliseerib tulevikulootust, noorust, vaimsust ja kodumaa taevast. Kollane viljavihk meenutab, et vald asub Eesti ühel põlisemal põllumajanduslikul alal ning et siinsed inimesed on saanud läbi aegade elatist ennekõike põllult. Kollane lainelõikeline laid sümboliseerib kohaliku maastiku silmapaistvat objekti, Raudna ürgorgu jõega, samuti teisi veekogusid, mis ilmestavad siinset looduskeskkonda. Telliskivipunane värvus meenutab valla pinnast, turvast ja kohalikku mitmekesist tööstust. Kolm kollast odaotsa osutavad paikkonna kuulsusrikkale muinasajale, mil siinmail lõid vallutajatega lahinguid eestlaste sõdalased vaprate vanemate Lembitu, Vootele ja Maniwalde juhtimisel.

Vapi ajalugu

Pärsti valla vapi ja lipu etalonkujutis kinnitati Eesti Vabariigi riigisekretäri poolt 1. aprillil 1996.
11. septembril 1996 kinnitas vallavolikogu määrusega nr 63 valla lipu ja vapi kasutamise korra.
Valla lipp ja vapp pühitseti Viljandi Pauluse kirikus 5. oktoobril 1996.
20. oktoobril 2013, ühinesid Pärsti, Paistu, Saarepeedi ja Viiratsi vald uueks omavalitsusüksuseks Viljandi vallaks ning Pärsti vald lõpetas koos oma vapiga tegevuse.
HK Tartu Kalev-Välk

HK Tartu Kalev-Välk (1994−2007 Tartu Välk 494) on Tartus asuv Eesti jäähokiklubi, mis mängib Meistriliigas. Klubi asutati 1994. aastal.
Klubi koduväljak on Lõunakeskuse jäähall.
FIAT

Fiat (lühend itaalia sõnadest Fabbrica Italiana Automobili Torino) on Itaalias Torino maakonnas asuv autode ja automootorite tootja, mis asutati aastal 1899. Varem on Fiat tootnud ka raudtee- ja õhusõidukeid ning tanke. 2009. aasta seisuga on Fiat maailmas üheksas suurim ja Itaalias suurim autode tootja.
20. jaanuaril 2009 ostis Fiat 20% pankrotistunud Chrysleri aktsiatest, 10. jaanuariks 2011 oli see suurenenud 25%-ni ja 21. jaanuariks 2014 oli Fiat ostnud ära kõik Chrysleri aktsiad. 29. jaanuaril teatati Fiati ja Chrysleri ühinemisest ühiskorporatsiooniks Fiat Chrysler Automobiles (FCA), mis registreeriti lõplikult 12. oktoobril 2014.
Fiati autosid toodetakse üle terve maailma: Itaaliast väljaspool enim Brasiilias, kuid tehaseid asub ka Poolas ja Argentinas.
Linnastumise määr

Piirkonna linnastumise määr ehk linnastumise aste on linnades elavate inimeste (linnarahvastiku) osatähtsus piirkonna rahvastikus.
Arenenud riikides toimus kõige suurem muutus linnastumise määras 19. sajandil tööstusliku pöörde tõttu. Näiteks Inglismaal suurenes see 17 protsendilt 1801. aastal 72 protsendile 1891. aastal. Kogu maailma rahvastikust elas 1900. aastal linnades 15%. 2007. aastal oli kogu maailma linnastumise määr umbes 50%.
Ennustatakse, et aastaks 2050 on arenenud maades linnastumise määr 86% ja arengumaades 64%.
Pihlalaid (Kihelkonna laht)

Pihlalaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi rahvuspargis Kihelkonna lahes asuv 1,48 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 563 meetrit.
Laiu koordinaadid on 58° 22′ N, 21° 59′ E. Laid asub 300 meetrit Vasikalaiust läänes.
Laid on pikliku kujuga, kivise pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga. Laiul esineb roostikku ja kasvab kadakaid.
Lembit Eelmäe

Lembit Eelmäe (26. september 1927 Holdre vald – 2. juuli 2009 Tartu) oli eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 1951 Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi,  töötas aastatel 1951–57 Endlas ja alates 1957 Vanemuises.
Tema tipprollideks olid osatäitmised Jaan Toominga lavastustes "Veli Joonatan" (1976) "Põrgupõhja uus Vanapagan" (1976), "Polonees 1945" (1976), "Kauka jumal" (1977), "Tõde ja õigus" (1978) ja "Kihnu Jõnn" (1980).

Kirjanduslik tegevus

Lembit Eelmäe on kirjutanud luuletusi (ka mulgi murdes), lühiproosat, humoreske, näidendeid ("Otsides oma saart", lavastatud Vanemuises 1994, "Senni ehk kodune ball", "Kullapalavik" ja "Me vana klass". Viimased kolm on lavastatud Tartu Sclerosis Multiplexi Ühingu Näitetrupi poolt, mida ta juhendas 2002 - 2009)  ja mälestusi. Ta on avaldanud luulekogud "Mu tõne mailm" (Vanemuise Seltsi Kirjastus, Tartu 1997) ja "Tundelisi pärjavärsse" (Vanemuise Seltsi Kirjastus, Tartu 2003). Luulet autori ettekandes on salvestatud CD-l "Ku Pikässillast üle saa" (2002).

Isiklikku

Abikaasa: näitleja Herta Elviste. Vend: kirjandusteadlane August Eelmäe. Poeg: näitleja Andrus Eelmäe.
Püümetsa hoiuala

Püümetsa hoiuala on 31,3 hektari suurune hoiuala Harjumaal, asudes Raasiku valla Kurgla küla ja Jõelähtme valla Vandjala küla maadel. Hoiuala asutati aastal 2005 siirdesoo- ja rabametsade kui elupaikade kaitseks. 
Hoiuala kaitse alla võtmise aluseks on 2005. aasta 16. juunil vastu võetud määrus "Hoiualade kaitse alla võtmine Harju maakonnas".
2018. aastal registreeriti hoiualal Kurgla küla piires ka 3,1 hektari suurune kaitsealuse liigi väike-konnakotka püsielupaik ja sihtkaitsevöönd.
Hoiuala sai nime varem samas piirkonnas asunud Püümetsa küla järgi.
Ole von Uexküll

Jens Ole von Uexküll (sündinud 24. veebruaril 1978) on rootslasest taastuvenergia asjatundja ning alates 2005. aastast Õige Elamisviisi Auhinna tegevdirektor.

Pere

Tema ema vend on Jakob von Uexküll.
Adam Rose

Adam Karol Rose (10. august 1895 Nałęczów – 9. november 1951 Pariis) oli Poola majandusteadlane ja poliitik.
20. augustist 1936 kuni 30. septembrini 1939 oli ta Poola tööstuse ja majanduse ministri asetäitja.
1934. aastal otsustati talle anda Kotkaristi II klassi teenetemärk.
Ilumäe allikas

Ilumäe allikas on ohvriallikas Virumaal Kadrina kihelkonna Ilumäe külas.
Madis Laiv

Madis Laiv (sündinud 1. juunil 1937 Tartus) on eesti autovõidusõitja.
Eelrooma rauaaeg

Eelrooma rauaaeg on vanema rauaaja ja ühtlasi kogu rauaaja varaseim periood Põhja-Euroopas. Eesti alal peetakse eelrooma rauaaja alguseks kokkuleppeliselt aastat 500 eKr, kuigi vanim teataolev raudese – naaskel Iru kindlustatud asulast – dateeritakse juba nooremasse pronksiaega. Eelrooma rauaaja lõpp määratakse sõlgede ilmumisega Eesti tarandkalmetesse, u aastasse 50 pKr, mil algas rooma rauaaeg. Eelrooma rauaaja sees võib omakorda eristada varast ja hilist ajajärku, esimest iseloomustab pronksiaja lõpule omaste ehtetüüpide jätkuv levik ja samamoodi endiselt kivikirstkalmete rajamine, teist rauast ehete, tööriistade ja relvade laiem levik, nöör- ja kammornamendiga keraamika ning kivikirstkalmete asemel tarandkalmete rajamine. Perioodide piiriks on u 3. sajandi keskpaik eKr.
Peamine eelrooma rauaaja asulatüüp oli tavaliselt üksikmajapidamisest koosnev avaasula, kuid leidus ka kindlustatud asulaid. Kujunes välja ühe domineeriva talu süsteem – igas piirkonnas asus muidu ühetaoliste majapidamiste kõrval üks märgatavalt jõukam talu, millel oli ilmselt privilegeeritud ligipääs strateegilistele ressurssidele ja kaubavahetuse saadustele ning millele teised talud maksid mingil kujul maksu. Antropoloogilised uuringud näitavad, et toitumises kasvas põllusaaduste osakaal, mis põhjustas mitmete terviseprobleemide (skorbuut, hambavaaba hüpoplaasia, kaaries) sagenemist, eriti vaesemates napi ja ühekülgse toidulauaga taludes. Tolleaegsete suhteliselt arvukate luumurdude analüüs näitab, et need tekkisid peamiselt õnnetusjuhtumite, mitte tahtliku vägivalla tulemusel.
SWAT

SWAT (lühend sõnadest "Special Weapons And Tactics") on nimetus politsei koosseisu kuuluvatele eriüksustele, mille liikmed on eriväljaõppega ja kasutavad automaatrelvi, täitmaks ülesandeid, mida peetakse tavapolitseile liiga keerulisteks ja/või ohtlikuks.
SWAT rühmade tegevusvaldkondadeks on tavaliselt ohtlike kurjategijate kinnipidamine, pantvangikriiside lahendamine, terrorismivastane võitlus ja muud eriväljaõpet nõudvad ülesanded.
Nimetust SWAT kasutatakse üle kogu maailma, aga sagedamini USA politsei eriüksuste kohta.
Atul Gawande

Atul Gawande (sündinud 5. novembril 1965 Brooklynis) on Ameerika Ühendriikide arst ja publitsist, mitme meditsiinist rääkiva menuki autor.
Ta töötab professorina Harvardi Ülikooli õppeasutustes Harvard School of Public Health (tervishoiupoliitika ja –halduse osakonnas) ja Harvard Medical School (Samuel O. Thier Professor of Surgery). Ta tegutseb ka praktiseeriva kirurgina üld- ja endokrinoloogilise kirurgia valdkonnas ühes Bostonis asuvas haiglas. Ühtlasi on ta Ariadne Labsi tegevdirektor.
Ta on kaasa teinud Bill Clintoni 1992. aasta presidendikandidaadi valimiskampaanias ning tegutsenud ajakirjanikuna (1998. aastast The New Yorker kaastööline). 2012. aastal esines ta TED konverentsil Long Beachis Californias.

Päritolu ja haridustee

Ta on pärit India päritolu immigrantide perest. Tema vanemad olid arstid. 1987. aastal lõpetas ta Stanfordi Ülikooli bakalaureusekraadiga bioloogias ja politoloogias. Rhodesi stipendiaadina sai ta 1989. aastal Oxfordi Ülikoolist magistrikraadi filosoofia, politoloogia ja majandusteaduse alal. Aastatel 1990–1992 ja 1993–1995 õppis ta Harvardi Ülikooli õppeasutuses Harvard Medical School, kust sai meditsiinidoktori (M.D.) kutsekraadi. Magistrikraadi avaliku tervishoiu alal sai ta 1999. aastal Harvardi Ülikooli õppeasutusest Harvard School of Public Health. 2003. aastal lõpetas ta residentuuri. 2006. aastal sai ta MacArthuri fondilt MacArthuri stipendiumi.
Põllumajanduspoliitika

Põllumajanduspoliitika ehk agraarpoliitika on riigivõimu abinõude süsteem, mis on suunatud oma riigi põllumajanduse arendamisele ja reguleerib teiste riikide põllumajandussaagi importi.
Riigivalitsuste põllumajanduspoliitika eesmärk on mingeid kindlaid tulemuste riigisisestes põllumajandustoodangu turgudes saavutamine. Nende tulemustena võivad olla garanteeritud toetuste taset, hinnete stabiilsus, toodangu kvaliteet, toodangu valik, maakasutus või hõivatus.
Põllumajanduspoliitika läbiviimisel korraldatakse maareforme, riigis kaitstakse põllumajandussaaduste turge, põllumeestele makstakse toetusi jne.
Introspektsioon

Introspektsioon (ladina keeles introspectare, sisse vaatama) ehk enesevaatlus on psühholoogias meetod, mis põhineb eesmärgipärasel ja ratsionaalsel inimese enda vaimsete seisundite jälgimisel.
Introspektsioon on tihedalt seotud filosoofilise kontseptsiooniga refleksioonist, vastandudes nii välisele vaatlusele.
Religioosses (spirituaalses) kontekstis räägitakse introspektsioonist ka kui inimese enda hinge uurimisest.
August von Oettingen

August Georg Friedrich von Oettingen (läti Augusts fon Etingens; vene Августин Александрович (Август Георг Фридрих) фон Эттинген; 5. juuli 1823 Visusti – 7. aprill 1908 Tartu) oli baltisaksa jurist ja riigitegelane. 
Ta õppis 1841–1843 Tartu Ülikoolis õigusteadust, oli riiginõunik, Liivimaa maamarssal (1857–1862), Liivimaa tsiviilkuberner 18. maist 1862 kuni 19. jaanuarini 1868,
tõeline riiginõunik (22. juuli 1862), Liivimaa maanõunik (1869) ja Riia linnapea (1886–1889). 
Talle kuulusid Tartumaal Luua  (Ludenhof) ja Kammeri  (Duckershof), ning Kuramaal Kalkūni (Kalkuhnen, läti Kalkūnes muiža) mõis.
Jennifer Coolidge

Jennifer Coolidge (sündinud 28. augustil 1961 Bostonis) on USA näitleja.
Coolidge mängib peamiselt kõrvalosi. Ta pole kunagi kandideerinud tähtsatele filmiauhindadele.
Coolidge sündis Bostonis. Tema isa Paul Constant Coolidge oli plastitööline, ema Gertrude Knauff oli kodune. Tal on õde Susannah. Ta kasvas üles Norwellis ning õppis Norwelli keskkoolis, Westonis Cambridge'i koolis ja Bostonis Emersoni kolledžis.
Tema debüüt televisioonis toimus 1993 seriaalis "Seinfeld" (1 osa). Järgmisel aastal mängis ta Eestiski televisioonis näidatud sarjas "SheTV", kuid see sari jäi lühiealiseks. 1997 esines ta joonisseriaalis "King of the Hill" (4 osa) ja mängufilmis "Trial and Error" ning sellest ajast on ta niihästi teles kui filmides sageli tööd saanud.
Tema tuntuimad rollid on Stifleri ema filmisarjas "Kuum pirukas" (1999–2001), Hilary Duffi kasuema filmis "Tuhkatriinu lugu" (2004) ning maniküürija filmides "Arukas blondiin?!" (2001) ja "Arukas blondiin 2" (2003).
Ta on mänginud ka "Pulp Fictioni" paroodias "Plump Fiction" (1998), filmis "Austin Powers: spioon, kes mind kargas" (1999), "Üksildaste südamete klubi" (2000), "Robotid" (2005), "Kohtingufilm" (2006), "Igor" (2008) ja teistes. 2007 ilmunud "Narnia kroonikate" paroodias "Eepiline film" mängis ta Valget Litsi, kes on analoog Narnia-lugudes olevale Valgele Nõiale. See oli tema esimene oluline filmiroll.
Televisioonis on ta esinenud seriaalides "Sõbrad" ning "Seks ja linn" (kummaski 1 osa, 2003) ning "The Secret Life of the American Teenager" (1 osa, 2008). Seriaalis "Joey" esines ta 2 aasta jooksul (2004–2006) paljudes osades Joey agendi Bobbie Morgansternina.
Coolidge on vallaline. Ta on 178 cm pikk.
Otterwischi vald

Vallaosad

Otterwisch ja Großbuch.
Uhkus

Uhkus on sissepoole suunatud emotsioon, millel on erineva varjundiga tähendusi. Negatiivse varjundiga uhkus viitab inimese rumalalt rikutud arvamusele kellegi väärtusest, seisundist või saavutustest. Seda inimest kutsutakse uhkustajaks või ülbitsejaks. Positiivse varjundiga uhkus viitab inimese seotusele ta enda või kellegi teise inimese või grupi inimeste valikute ja tegudega, mis tulenevad uhkustundest, mis on sõltumatu inimesest endast, kuid sisaldab kuuluvustunnet. 
Filosoofid ja sotsiaalpsühholoogid on täheldanud, et uhkus on keeruline emotsioon, mis vajab enesetunnetuse arendamist ja oskust näha erinevusi (näiteks et uhkus erineb õnnest ja rõõmust), kuulates teisi inimesi. Mõned sotsiaalpsühholoogid eristavad mitteverbaalseid uhkuseväljendusi kui automaatselt tajutavaid signaale kõrgema sotsiaalse staatuse kohta. Kuid uhkust võib ka defineerida kui madalat tõega mittenõustumist. Üks vanaaegne uhkuse definitsioon pärineb Augustinuselt: "armastus enda oivalisuse vastu". Sarnaselt defineeris ka Meher Baba: "Uhkus on konkreetne tunne, mille kaudu egoism avaldub."
Uhkust nähakse mõnikord rikutuse või vastupidi – voorusena. Kuigi mõned filosoofid nagu Aristoteles (ja George Bernard Shaw) pidasid uhkust (kuid mitte ülbust) sügavaks vooruseks, siis mõned religioonid pidasid uhkust pettusega seotud patuks, nagu on väljendatud Õp 11:2 Vana Testament. Kristluses on uhkus üks seitsmest surmapatust. Uhkus võib avalduda kõrgemas arvamuses ühe rahva (rahvuslik uhkus) ja rahvuse (etniline uhkus) kohta.
Kareda valla lipp

Kareda valla lipp on Järva maakonn endise Eesti haldusüksuse Kareda valla lipp.
Lipp kinnitati 17. septembril 1992.

Lipu kirjeldus

Valla lipuks on täisnurkne valge kangas, mille vardapoolsest servast lähtuvad kaks lipu lehviva servani ulatuvat sinist teravikku. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7 : 11 ning normaalsuurus 105 × 165 cm.
Kamariku

Ajalugu

Simuna kõrtsi teenistusega ostis ärimees Karl Kaddak Rakke lähedale talukohad ja Jaola külast Kärsa mõisale kuulunud lubjaahju. Jaola külla Kamariku karjäärist läänes kujunes väike töölisasula, mis sai seal paiknenud talu järgi nimeks Kamariku.
Pootsiku mõis

Pootsiku mõis (saksa keeles Potzik) oli Iisaku mõisa kõrvalmõis Iisaku kihelkonnas Virumaal.
Mõis rajati 1856 Jõhvi mõisast eraldatud alast.
Krõll (ansambel)

Krõll oli aastatel 1976–1983 tegutsenud eesti ansambel.
Erik Tender

Erik Tender (10. aprill 1902 Tallinn – 7. veebruar 1991 Stockholm) oli eesti ajaloolane ja arhivaar.
Ta lõpetas 1923. aastal Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumi ja 1927. aastal Tartu Ülikooli , samas filosoofiamagister (1930) ja filosoofiadoktor (1938).
Tartu linnaarhivaar 1927–1940 ja Riigi Keskarhiivi juhataja 1941–1944.
Balti Ülikooli ajalooprofessor 1946–1949.
Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis juhatuse liige 1956–1976.

Isiklikku

Tema vend oli poksija ja metsandustegelane Karl Tender.
Jaan Tooming

Jaan Tooming (sündinud 28. märtsil 1946 Tallinnas) on eesti teatrilavastaja, näitleja ja kirjanik. 
Ta lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi 1968.
Vanemuise teatris töötas aastast 1969.

Kirjanduslik tegevus

Jaan Tooming on avaldanud ajakirjanduses luuletusi (Looming 1972/5, ka 1996/10 varjunime Lapard all; tsükkel "Laiulapsed" Looming 2007/1, lk 45-50) ja lühinäidendeid ("Musta mantliga naine" – Looming 2006/8, lk 1180-95). 
Esimene luulekogu ilmus 1999, järgnesid mitmes laadis ja žanris ilukirjandusteosed: märkmikromaan, luule- ja esseekogud. Temalt on ilmunud rohkesti kultuuri- ja ühiskonnakriitilisi sõnavõtte.
Aastal 2009 võeti ta Eesti Kirjanike Liidu liikmeks.

Isiklikku

Tema isa oli kirjanik Osvald Tooming, vend fotograaf Peeter Tooming.
Òscar Cadiach

Òscar Cadiach (katalaani keeles Òscar Cadiach i Puig; sündinud 22. oktoobril 1952 Barcelonas) on kataloonia alpinist.
Ta on tippalpinist, kes 19. mägironijana maailmas on tõusnud kõigi 14 kaheksatuhandelise tippu lisahapnikku kasutamata. Tal kulus selleks 33 aastat (1984–2017). 59-aastaselt oli tal kirjas pooled 14-st kaheksatuhandelisest. Järgmise viie aasta jooksul tõusis ta ülejäänud 7 kaheksatuhandelise tippu, sealhulgas 2012. aastal K2 (8611 m) ja 2013. aastal  Kanchenjunga (8586 m) tippu.
Cadiach alustas mägedes ronimist 14-aastaselt. 22-aastaselt töötas instruktorina alpinismikoolis. Ta on tegutsenud fotograafina ja osa võtnud mitme dokumentaalfilmi loomisest. Dokumentaalfilmis "Al Filo de lo Imposible" mängis ta George Mallory rollis.
Prantsusmaa suursaadik Eestis

Prantsusmaa suursaadik Eestis on Prantsusmaa volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Prantsusmaa suursaatkonnas Tallinnas.