google/wiki40b huggingface dataset:
Johann Briesmann

Johann või Johannes Briesmann (ka Briessmann, Brießmann, Brismann; 31. detsember 1488 Cottbus – 1. oktoober 1549 Königsberg) oli saksa usureformaator ja teoloog.
Briesmann sündis Brandenburgis Cottbusis, kus tema pere kuulus linna patritsiaadi hulka. 1510. aastal astus Briesmann frantsisklaste mungaordu liikmeks, 1518. aastal asus ta õppima Oderi-äärse Frankfurdi ülikoolis. 1520. aastal siirdus ta aga Wittenbergi, kus liitus peagi Martin Lutheri juhitud reformatsiooniga. 1522. aastal sai ta sealt teoloogiadoktori kraadi. Samal aastal läks ta Cottbusi, kus ta väitles aktiivselt frantsisklastega mungatõotuse ja muude teoloogiliste probleemide üle. Sama aasta lõpus pöördus ta Wittenbergi tagasi.
1523. aastal siirdus Briesmann Lutheri soovitusel ja reformatsioonist mõjustatud Saksa ordu kõrgmeistri Albrecht von Hohenzollerni kutsel Königsbergi, kus ta 1525. aastal aitas välja töötada evangeelset kirikukorraldust. Samal aastal ta ka abiellus, olles esimene abielus jutlustaja Preisimaal. Briesmann oli kõrgmeistrist hertsogiks saanud Albrechti lähikondne, olles tema lossijutlustajaks.
1527. aastal kutsuti Briesmann aga Riia linna, et ta seal üldise kirikukorralduse välja töötaks. Koos Andreas Knopkeniga koostasidki nad 1529. aastal Riia kirikukorralduse, mis 1533. aastal ka Tallinna ja Tartusse laienes. Briesmann ise tegutses Riias kuni 1531. aastani, misjärel ta Preisimaale tagasi pöördus. Tema tagasipöördumise põhjusteks olid halvenev tervis ja ilmselt ka poliitilised vastuolud, kuna hertsog Albrechti usaldusalusena äratas ta eestkätt umbusaldust Liivi ordu leeris.
Liivimaalt naasmise järel oli Briesmann jutlustajaks Königsbergi toomkirikus. 1544. aastal aitas ta välja töötada uut Preisimaa kirikukorraldust. Seejärel tekkisid tal aga vastuolud hertsog Albrechti soosiku Andreas Osianderiga, kelle usuõpetus kaugenes luterluse põhivoolust. 1549. aastal muutus tüli avalikuks, kuid samal aastal suri Briesmann katku.
Duisburgi-Esseni ülikool

Duisburgi-Esseni ülikool (saksa keeles Universität Duisburg-Essen) on ülikool Saksamaal Duisburgis ja Essenis.
Ülikool asutati 1654.
Ülikoolis õpib üle 43 000 üliõpilase (2017).
Hans Ainson

Hans Ainson (22. märts 1897 Kõssa talu, Mõnnaste küla, Tarvastu vald, Viljandimaa – 3. juuni 1980) oli Eesti advokaat, poliitik ja sõjaväelane (nooremleitnant).
Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Sakala vilistlane.
Teenis Vabadussõja ajal 2. Ratsapolgus, lõpetas Sõjakooli I ratsakursuse.
Ta oli 1924–1927 Räpina paberivabriku asjaajaja-direktor, 1927–1932 vandeadvokaat Oskar Rütli abi Tartus, 1932–1941 vandeadvokaat samas. 3. märtsil 1934 valiti ta Tartu linnapeaks, arreteeriti 13. märtsil 1934, tagandati, 28. juunil 1935 mõisteti 6 kuuks tingimisi vanglasse. 1936–1940 Tartu Majaomanike Panga direktor. 
Vangistati NKVD poolt 5. juunil 1941, viidi Moskvasse, oli Butõrka vanglas. 1943. aastal saadeti langevarjurina Eestisse (talle tehti ülesandeks imbuda Eesti intelligentsi hulka ja jutustada sellest, et Nõukogude Liidus on loodud komitee "Vaba Eesti", mille eesmärgiks on Inglismaa ja USA toetusel Nõukogude Liidust sõltumatu Eesti Vabariigi taastamine), andis end üles. Jäi 1944. aastal Eestisse, arreteeriti 29. märtsil 1946, vabastati kolme kuu pärast. 1949. aastal oli ta Mustla keskkooli direktor.
Maximilian von und zu Trauttmansdorff

Maximilian von und zu Trauttmansdorff (Trauttmansdorffi vabahärra, aastast 1635 Trauttmansdorffi vabakrahv; 23. mai 1584 Graz – 8. juuni 1650 Viin) oli Austria poliitik ning Saksa-Rooma keisrite Ferdinand II ja Ferdinand III saadik.
1609. aastal sai Trauttmanssdorfist Keiserliku Õuekohtu (Reichshofrat) liige. 1619. aastal aitas ta keisril sõlmida liitu Baieri hertsogi Maximilian I-ga ning 1622. aastal sõlmis ta rahu Transilvaania vürsti Gábor Bethleniga, tänu sellele sai ta 1623. aastal krahvitiitli.
1633. aastal andis Trauttmannsdorf keisrile nõu väejuht Albrecht von Wallenstein vahistada, sest tema tegevus oli muutunud ennustamatuks ja keisrile potentsiaalselt kahjulikuks. 1635. aastal aitas Trauttmansdorff keisril sõlmida Praha rahu, millega seni Rootsi liitlasteks olnud Brandenburg ja Saksimaa muutusid keisri liitlasteks, nagu ka enamik teisi Saksa protestantlikke vürste.
1645–1647 oli Trauttmansdorff keisri peamine läbirääkija Münsteri rahukonverentsil, kus ta saavutas keisrile mitmeid soodsaid tulemusi. Enne Vestfaali rahu sõlmimist pidi ta aga halvenenud tervise tõttu konverentsilt lahkuma.
Cargo 10

Cargo 10 on Serbia, Horvaatia ja Sloveenia riiklike raudteekompaniide ühisettevõte, mille asutamisprotokollile kirjutati alla 2010. aasta 9. septembril. Nädal hiljem teatati Makedoonia ning Bosnia ja Hertsegoviina (sealhulgas Bosnia Serblaste Vabariigi) ühinemisest.
Nimi osutab Pan-Euroopa transpordikoridorile number 10, mis ühendab Kesk- ja Kagu-Euroopat.
Cargo 10 loodab oluliselt vähendada rongisõidu kestust Ljubljana ja İstanbuli vahel ning lõigata kasu mõne aasta jooksul valmivast Bosporuse raudteetunnelist.
Cargo 10 peakorter asub Ljubljanas.
Poseidon

Poseidon (vanakreeka keeles Ποσειδῶν) on vanakreeka mütoloogias merejumal ning Kronose ja Rhea poeg. Tema sümboliks on kolmhark. Tema vasteks vanarooma mütoloogias on Neptunus.
Pärast Kronose surma jagasid tema kolm poega maailma omavahel ära: Zeus sai taeva, Hades allmaailma ja Poseidon mere, maad aga valitsevad nad kõik koos. Poseidonit peetakse sageli taltsutamatuks jumalaks, sest tema elemendiks on tormine meri. Poseidonit kujutati tihti kui jumalust, kes sõidab oma kuldsete merihobustega kaarikus üle vetesügavuse. Ta kandis võimast kolmharki, mis suutis mere hetkega möllama panna, tekitades ootamatu tormihoo.
Tema naine on merenümf Amphitrite. Poseidonil on palju lapsi nii oma naise kui ka teiste naisolenditega (näi
teks oli tal nereiid Thoosaga poeg Polyphemos). Jumalanna Athena meelehärmiks heitis ta ühte isegi gorgo Medusaga. Medusa maharaiutud peast hüppas välja tiivuline hobune Pegasos, kellest sai Poseidoni lemmikuid.
Merejumala kultus oli kreeklaste seas laialt levinud, kuigi sadamalinnal Ateenal ei olnud temaga just kõige paremad suhted. Et ateenlased valisid oma linna kaitsejumalaks Athena, ujutas Poseidon maa veega üle, kuni Zeus osapooled lepitas.
Kord palunud Kreeta saare valitseja Minos Poseidonilt, et see saadaks talle jumaliku märgi, ning samal ajal tõusis lainetest valge härg. Usukommete kohaselt oleks Minos pidanud härja ohverdama, kuid kuningas ei teinud seda. Poseidon solvus ja pani Minose naise Pasiphae härjasse armuma. Sellest armastusest sündis härja peaga olend Minotauros, kelle tappis Ateena kangelane Theseus.
Lääne-Niiluse viirus

Lääne-Niiluse viirus on flaviviiruste hulka kuuluv viirus, mis levib eelkõige Vahemere maades, Indias ja Aafrikas.
Viirus võib levida muuhulgas sääse Culex quinquefasciatus hammustusega, vereülekandel ja rinnapiimaga. Inimesed ei ole Lääne-Niiluse viirusele väga vastuvõtlikud.
80 protsendil viirusega nakatunud inimestest haiguse sümptomeid ei teki. Sümptomiteks on palavik, pea- ja lihasevalu, isukaotus, kõhulahtisus, iiveldus ja oksendamine. Vähem kui ühel protsendil nakatunutest põhjustab haigus entsefaliiti, meningiiti või halvatust.
Lääne-Niiluse viiruse vastane vaktsiin inimese jaoks puudub. Põdemise järel tekib immuunsus.
Välja on töötatud vaktsiin hobuste jaoks.
Vihula valla lipp

Vihula valla lipp on Lääne-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Vihula valla lipp.
8. juunil 1999. moodustati senise Vihula valla ja senise Võsu valla baasil uus omavalitsusüksus Vihula vald, keskusega Võsul. Kasutusele jäid Vihula valla lipuna endine Vihula valla lipp ja Võsu aleviku lipuna endine Võsu valla lipp.
Lipp kinnitati 26. aprillil 1996.

Lipu kirjeldus

Valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Sinisel kangal põimuvad kaldristina kaks kollase ja valge varda paari. Kandelipu suurus on 105x105 cm.

Põhjendus

Lipuvärvid ja -kujundid osutavad Vihulale kui mereäärsele vallale, mille ajaloos on tihedalt põimunud talu- ja mõisakultuur.
Nõmme vald

Nõmme vald (saksa keeles Nömme) oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Nõmme vald Vao vallaga.
Valla alal asus Nõmme mõis.
Lootsilaev

Lootsilaev (sageli lootsikaater) on lootsi veoks lootsitavale laevale ja lootsitavalt laevalt lootsi ära toomiseks, aga samuti avamerel lootsivahi pidamiseks mõeldud abilaev. 
Väiksemat lootsilaeva, mida kasutatakse pigem ranniku ja sadamate läheduses või siseveekogudel, nimetatakse üldjuhul lootsikaatriks.

Kirjeldus

Lootsilaevad on tavaliselt merekindlad, keskmisest suurema kiirusega ja hea manööverdusvõimega. Neil on parrastes liikumiseks piisav tekipind ja käsipuud või redelid lootsi mugavaks siirdumiseks suuremale laevale või sealt maha tulekuks. Tänapäevastel lootsilaevadel puudub reeglina parrastel reeling. Lootsilaevad värvitakse üldjuhul eredat värvi.
Algul lootsinduse arenedes kasutati esimeste lootsilaevadena väikseid kiireid pikipurjestusega purjelaevu.
Orzełi juhtum

Orzeli juhtum oli Poola allveelaeva Orzeli saabumine Tallinna, interneerimine ja seejärel põgenemine 18. septembril 1939 Tallinna sõjasadamast. 
Juhtumi tulemuseks olid toona olulised välispoliitilised tagajärjed ning seda kasutati ühe ettekäändena Nõukogude Liidu poolt Eesti Vabariigi survestamisel.

Laeva saabumine ja interneerimine

1939. a 14. septembri öösel saabus sõjas oleva Poola allveelaev Orzel ootamatult Tallinna reidile ja soovis kasutada neutraalses riigis abi. Komandör (Henryk Kłoczkowski) olnud haige ja laeval rike. 
Laev lubati küll sadamasse, kuid otsustati interneerida. Laevalt võeti maha merekaardid ja väidetavalt ka väärtuslikum alkoholitagavara, kuid ei jõutud õigeaegselt maha võtta torpeedosid ega kütust. Poolakatel lubati kohtuda diplomaatidega. Eesti merejõududest pandi laeva valvama 2 madrust. Lisaks pidi laeva valvama torpeedopaat Sulev. Praktiliselt kuulus tegelikult eestlaste sümpaatia toona poolakatele, kes olid langenud Saksamaa rünnaku ohvriteks. See võis nõrgendada tähelepanu.

Laeva põgenemine

Kui NSV Liit 17. septembril Poolale kallale tungis, põgenes Orzeł järgmisel päeval (Jan Grudziński juhtimisel) Tallinnast. Selleks võtsid poolakad Eesti vahimehed vangi ja väljusid pärast mõningasi manööverdamise viperusi sadamast. Sulevi kahuritest tuld ei avatud. "Orzełi põgenemine käis väga lihtsalt," on meenutanud madrus Boris Kivik, " - elektri-telefoniliin lõigati läbi ja kail olnud valvur Boris Mahlstein meelitati laeva, kus ta uimaseks löödi, ning laev asuski kai äärest eemalduma."
Orzeli suunas avati küll tuli merekindlustest, kuid laev sukeldus. Tulemusi ei andnud laeva otsingud Eesti vetes järgmistel päevadel. Küll põrkas torpeedopaat Sulev merel kokku piirivalvepaadiga, mis uppus.
Allveelaev ilmus välja Gotlandi lähistel ning saatis kaks kaasavõetud Eesti meremeest toiduainete ja kojusõidurahaga kummipaadis maale.

Järellugu

Interneeritud laeva põgenemine andis NSV Liidule ettekäände süüdistada Eestit Nõukogude Liiduga sõjas oleva riigi abistamises. Nõukogude sõjalaevad asusid demonstratiivselt ristlema Eesti territoriaalvete lähedal, otsimaks põgenenud allveelaeva. Hiljem mõeldi survestamiseks veel välja propagandalugusid nagu vene aurulaeva Metallist uputamine Narva lahes "tundmatu allveelaeva" poolt.
24. septembril nõudis NSV Liit Eestilt ultimatiivselt vastastikuse abistamise pakti allakirjutamist, ähvardades keeldumise korral sõjaga. Eesti alistus ja 28. septembril kirjutati lepingule alla.
Merejõududes viidi seoses juhtumiga läbi ka juurdlus ja karistati süüdlasi. Merejõudude juhataja Valev Mere vabastati ametist.
Johannes Pääsukese tõeline elu

Kajastusi

"Ilus film, soovitan kõigile, kel vastupandamatu tung igal põhjusel (ja ka põhjuseta) kaamera rec-nuppu vajutada. Instagram-influencer'itele lausa kohustuslik. Johannes Pääsuke oligi Eesti esimene influencer, lihtsalt sada aastat oma ajast ees," kommenteeris filmi teleajakirjanik Jüri Muttika. 
Kriitik Andrei Liimets nimetas filmi mänguliseks teekonnafilmiks ja semukomöödiaks: "Filmiisakest kujutatakse paraja avantüristi-oportunisti-elunautlejana, omamoodi Nipernaadina, kelle süda tuksub järgmise tuuleiili järgi, adumata hetkekski oma tulevast suurt kohta ajaloos." Pääsukese "Retke läbi Setumaa" originaalmaterjali segamist uuega hindas Liimets üheks nutikamatest lahendustest linateose juures. Kokkuvõte kujunes siiski kriitiliseks: "Vaatamata headele karakteritele ja huvipakkuvale ajaloolisele taustale näikse stsenaariumis nappima fookust ja selgust. ... Südame ja hingega tehtud, aga vahendite nappus annab tunda pea igal sammul. Kiirustamise mekk on tugevalt manu tehnilisel teostusel, sest ühtteist jääb kriipima nii helireal kui montaažis. Nii mõnegi stseeni saanuks rohkemate duublite ja parema ettevalmistusega küllap oluliselt ladusamalt lahendada. See kõik vajab aga aega ja raha."
Harjuoru võimla

Harjuoru võimla on hoone Tallinna kesklinnas aadressil Toompea 3.
Juugendstiilis Toomkooli spordihoone projekteeris 1907. aastal insener Arthur Hoyningen-Huene.

Ajalugu

1908. aastal valminud Eestimaa Rüütelkonna Toomkooli spordihoone juurde rajati tenniseväljak, mida talvel kasutati liuväljana.
Peale teist maailmasõda läks hoone spordiklubi Dünamo kasutusse.
7. augustil 1993. aastal avati hoones Eesti esimene squashiklubi Tallinna Squashiklubi.
1994. aasta kevadel toimusid klubis esimesed Eesti meistrivõistlused squashis.
2005. aasta novembris ostis hoone 45 miljoni krooni eest Eesti Kristlik Nelipühi Kirik. Ligikaudu 20 miljonit krooni maksma läinud renoveerimistööde käigus ehitati katusealuses välja kontoriruumid ja kaevati juurde keldriruumid.
2007. aastast tegutseb hoones Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku Toompea keskus.
Tanel Padar

Isiklikku

Taneli vanem õde Gerli Padar on samuti populaarne laulja, kes oli tuntud juba enne Tanelit. 
Tanel Padaril oli suhe Eda-Ines Ettiga. 16. mail 2003 abiellus ta endise modelli Katarina Kaldaga, kellel on eelnevast kooselust poeg Andrei. Nende lahkuminek avalikustati juunis 2006 ja abielu lahutati 12. juunil 2007. Hiljem oli tal suhe Evely Ventsliga. Tema järgmine elukaaslane oli Kristel Mardisoo. 2017 detsembris avaldas Padar suhte Lauren Villmanniga. Paar kihlus 2018 juunis ja 2019 aasta märtsis teatas paar, et ootab oma esiklast. 
Ta jäi 30. juunil 2007 politseile vahele purjuspäi autojuhtimisega. Talle määrati väärteokorras trahv ja peatati juhiõigus.
Jellingi kivid

Jellingi kivid (taani keeles Jellingstenene) on kaks 10. sajandist pärit ruunikivi Taanis Lõuna-Jüütimaal Jellingis. Väiksema ja vanema Jellingi kivi püstitas kuningas Gorm Vana oma naise Thyra mälestuseks umbes aastal 935. Suurema Jellingi kivi püstitas nende poeg Harald Sinihammas oma vanemate auks ning tähistamaks taanlaste kristlasteks saamist. Jellingi kivid kuuluvad alates 1994. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse üheskoos Jellingi kiriku ja kääbastega.

Pärand

Jellingi kivid tähistavad Taani üleminekuperioodi paganlikust viikingiajast kristlikku keskaega. Jellingi kividest räägitakse tihti kui Taani sünnitunnistusest (taani keeles dåbsattest). Kuningas Gorm Vana püstitatud kivil mainitakse seni teadaolevalt esimest korda Taani riiki kirjalikult. Jellingi kive nimetatakse Taani sünnitunnistuseks ka seepärast, et nooremal neist väidab kuningas Harald Sinihammas ruunikirjas, et ta on teinud taanlased kristlasteks. Seda võiks vaadelda pigem pühendumuse väljendamisena ristiusule kui faktina , eriti kuna 2009. aastal leiti Taanist Ribest kristlikele kombetalitustele vastavaid haudu, mis on tunduvalt vanema päritoluga kui Harald Sinihamba ja Gorm Vana püstitatud ruunikivid Jellingis.

Vandaalitsemine

Ööl vastu 12. veebruari 2011 vandaalitses 16-aastane Jellingist pärit noormees Jellingi ruunikivide kallal ning kirjutas nende peale grafiti: "Gelwan E". Talle määrati tingimisi karistus ja ambulatoorne psühhiaatriline ravi.

Klaasist kaitseümbrised

Rohkem kui 1000 aastat on jätnud ilmaolud Jellingi kividele oma jälje ning neid ei ole piiratud ega kaitstud ka külastajate eest. 2010. aastal korraldati disainivõistlus, et selgitada välja Jellingi kivide ümber sobivad kaitsepiirded. 157 võistlustöö seast osutus parimaks "Nobel Arkitekter". Nüüd hoiab klaasist ja pronksplaatidest paviljon kive stabiilses keskkonnas ning takistab neid edasi lagunemast.
Meistriliiga 2009

Hooaja eel

Hooaja eel pidasid klubide treenerid ja esindajad soosikuiks Levadiat, Florat ja Transi.

Hooaeg

Kurioosumina läheb ajalukku 14. juulil 2009 peetud kohtumine FC Kuressaare ja Nõmme Kalju vahel. Kalju jäi teenitud võidupunktidest ilma, sest saatis väljakule üheaegselt neli nõndanimetatud võõrmängijat, mistõttu sai Kuressaare esiti kirja 2:- võidu. Kuivõrd aga Kuressaare meeskonnas mänginud Elari Valmas ei oleks tohtinud madalamates liigades teenitud kaartide tõttu kohtumises kaasa teha, kanti mõlemale meeskonnale protokolli kaotus.
Hooaja selleks ajaks suurim väravakütt Nikita Andrejev (17 kohtumises 17 väravat) siirdus augustis Hispaania kõrgliiga klubi UD Almeria ridadesse.
Levadia kindlustas neljanda järjestikuse tiitlivõidu neli vooru enne hooaja lõppu.

Hooaja esimene pool

Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
¹Kodu meeskond on vasakus tulbas.
²Mäng kuulutati 3:- Transi võiduks, kuna Paide LM kasutas keelatud mängijat.

Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

Hooaja teine pool

Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
¹Kodu meeskond on vasakus tulbas.
²Selles kohtumises kuulutati mõlemad meeskonnad kaotajateks kuna mõlemad, nii Kuressaare kui ka Kalju kasutasid keelatud mängijat. Originaalne tulemus oli 2:3

Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.
Scharenberg

Scharenberg oli Vestfaalist pärit aadlisuguvõsa. 
Suguvõsale kuulusid eri aegadel Eesti alal Saku, Mündi mõis.
Alessandro Schöpf

Alessandro Schöpf (sündinud 7. veebruaril 1994 Umhausenis) on Austria jalgpallur. Ta mängib poolkaitsjana Bundesliga klubis Schalke ja Austria jalgpallikoondises.
Ta liitus 2009. aastal Müncheni Bayerniga. Ta mängis kahel hooajal klubi reservmeeskonnas Regionalliga Bayernis. 2014. aasta juunis sõlmis ta lepingu 2. Bundesliga klubiga 1. FC Nürnberg.
Schalkes mängib ta alates 2016. aasta jaanuarist. Bundesligas tegi ta debüüdi sama aasta 30. jaanuaril mängus Darmstadti vastu. Esimese värava lõi ta liigas juba oma teisel mängu 6. veebruaril Wolfsburgi vastu.
Debüüdi Austria jalgpallikoondises tegi ta 27. märtsil 2016 sõprusmängus Albaania vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 31. mail 2016 sõprusmängus Malta vastu. 2016. aasta Euroopa meistrivõistluste viimases mängus lõi ta värava Islandi vastu.
Andrea Miller

Andrea Miller (sündinud 13. märtsil 1982) on Uus-Meremaa kergejõustiklane (100 m tõkkejooksja).
Miller võitis 2010. aasta Rahvaste Ühenduse mängudelt pronksmedali naiste 100 meetri tõkkejooksus.
Suur-Patarei tänav

Suur-Patarei tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.
Tänav kulgeb Põhja puiesteelt Vana-Kalamaja tänavani. Tänav piirneb alguses paremalt klindiga, mille all on Tallinna Kalasadam. Vasakul küljel tänava alguses on olnud puitmajad, sh nr 3 (lammutatud 1973), kus lapsena elas kirjanik Jaan Kross. Sellele kohale ehitas Pro Kapital sajandivahetusel värviliste kortermajadega nn Ilmarise kvartali.
Kalaranna ja Suur-Patarei tänava nurgal asub 1899. aastal Patarei merekindluse sõdurite toitmiseks ehitatud endine leivatehas.
Suur-Patarei ja Jahu tänava vahelisel alal asus ka aastatel 1924–1941 J. Puhk & Pojad jahuveski ja laohooned, mis hävitati 1941. aastal  Nõukogude vägede evakueerumisel Tallinnast, hoonetekompleksist on säilinud Suur-Patarei 13 territooriumil jahuladu.

Ajalugu

Suur-Patarei tänava varasemad nimekujud on Battarei (1885) ja Batarei (1908), saksapäraselt Große Batteriestraße (1877–) ja Groß-Batteriestraße (1942). 
Enne Patarei merekindluse valmimist 1840. aastal kandis tänav Köismäe tee (Reperbahn(straße)) nime.
Tarjamaa

Tarjamaa (ka Tarja saar) on saar Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Saar kuulub Tagamõisa hoiualasse.
Kärkgrunne

Kärkgrunne on Lääne maakonnas Vormsi vallas Diby lahes asuv 9,57 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 2,2 kilomeetrit.
Saare koordinaadid on 59° 2′ N, 23° 19′ E.
Saar on pikliku kujuga ja kivise pinnamoega. Saare põhjaservas rannavees asub Kirikukivi. Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Tüümuse astma

Tüümuse astma (asthma thymicum) oli harilikult väikelaste haiguslik, sageli surmaga lõppev seisund, mil lapse hingamine lakkas järsult ja mille põhjustajaks peeti suurenenud tüümust. 
1830. aastal avaldas Kopp arvamust, et seisundi kutsub esile suurenenud tüümus.
Tüümuse astma iseloomulikus tunnuseks peeti rasket hingamist, vilisevat köha, tsüanoosi,  krambihoogusid ja kõrikrampi (larüngism). Arvati, et tüümus surub hingamisteedele ning see võib väikelapse äkksurma põhjustada.  
1858. aastal väitis Friedleben, toetudes kliiniliste andmete uurimisele ja mõõtmistele, et paljudel nn suurenenud tüümuse juhtudel olid elundi mõõtmed siiski normaalsed.
20. sajandi algusaastatel kasutati imikute ja väikelaste tümo-lümfaatilise seisundi ja  tüümuse astma raviks kirurgilist ravimeetodit - harkelundieemaldust.
Käibel on olnud ka terminid Kappian asthma, laryngismus stridulus, le faux croup jt. Termin on vananenud.
Jüri Rauk

Elulugu

Jüri Rauk on puusepa poeg.
Lõpetas 1955 Leisi Keskkooli ja 1960 EPA metsanduse erialal; magister (metsateadus, 1997, EPMÜ), väitekiri "Okaspuude radiaaljuurdekasv ja vitaalsus tsemenditööstuse mõjupiirkonnas". Töötas 1960–1992 Kiikla (Ahtme) metskonnas, seejärel oli Eesti NSV Metsamajanduse ja Looduskaitse Ministeeriumi Looduskaitse Peavalitsuse vaneminsener, Tallinna Botaanikaaia vaneminsener, Teaduste Akadeemia Ökoloogia Instituudi vaneminsener ja teadur, 1998–2001 EPMÜ Metsandusliku Uurimisinstituudi teadur.

Teadustöö

Uurimisteema: okaspuude reageerimine õhusaastele.