google/wiki40b huggingface dataset:
Associated Press

Associated Press (AP) on rahvusvaheline uudisteagentuur, mille peakontor asub New Yorgis.
Uudiseid edastab Associated Press inglise, prantsuse, araabia, hispaania, saksa, itaalia, vene, hiina, jaapani ja portugali keeles.
Associated Press on mittetulunduslik ühistu, mis kuulub USA ajalehtedele ning raadio- ja telejaamadele, mis kasutavad agentuuri uudiseid ja pakuvad agentuurile materjali.
Associated Pressi tellijaid väljaspool Ameerika Ühendriike maksavad agentuurile selle teenuste eest tasu, kuid ei kuulu uudiseid panustavate liikmetena ühistusse.
2005. aastal avaldas Associated Pressi uudiseid rohkem kui 1700 ajalehte ning rohkem kui 5000 tele- ja raadiojaama.
Associated Pressil on üle maailma 243 bürood ja agentuur pakub oma teenuseid vähemalt 120 riigis.
Võnkering

Võnkering on induktiivpoolist ja kondensaatorist koosnev elektriahel, milles on võimalik elektrivõnkumine. Niisuguses ahelas muutub kondensaatori elektrivälja energia perioodiliselt pooli magnetvälja energiaks ja vastupidi. Võnkeringe kasutatakse peamiselt vajaliku sagedusega signaalide selekteerimiseks (väljaeraldamiseks) või nende läbipääsu tõkestamiseks.

Võnkeringi kaotakistus

Reaalses võnkeringis ilmnevad alati teatavad energiakaod, seda eriti pooli mähise aktiivtakistuse tõttu (mis pealegi pinnanähtuse tõttu kasvab koos sagedusega); kaod tekivad näiteks ka pooli südamikus ja kondensaatori dielektrikus. Neid kadusid väljendab skeemidel kaotakistus R, mis on oma olemuselt aktiivtakistus. Energiakadude tõttu võnkumine võnkeringis sumbub. Et võnkumisi alal hoida, tuleb kadude kompenseerimiseks sellesse pidevalt energiat juurde anda.
Catahoula vald

Ajalugu

Vald moodustati 1808. aastal.
Aberratsioon (astronoomia)

Aberratsioon on vaatleja liikumisest (põhiliselt Maa liikumisest) ja valguse kiiruse lõplikkusest tulenev taevakeha (tavaliselt tähe) näiva asukoha muutus taevasfääril.
Aberratsioonist tingitud kõrvalekalle on samasuunaline nagu vaatleja liikumine. Analoogiline efekt tekib vihma ajal: kui paigalseisva inimese jaoks sajab vihm otse alla, siis liikuva inimese jaoks sajab vihm viltu eestpoolt.
Vihtori Kosola

Iisakki Vihtori Kosola (10. juuli 1884 Ylihärmä vald – 14. detsember 1936 Lapua) oli Soome paremäärmusliku Lapua liikumise juht.
Kosola meenutas vaimselt, poliitilistelt ideedelt ja välimuselt hilisemat Nõukogude Liidu juhti Nikita Hruštšovi. Tema isikus ühinesid talupoeglik maailmapilt lõputu räuskamise, ähvardamise ja ärplemisega.
Ta ütles 30. novembril 1930: "Meie teeme, mis tahame, kuna teised teevad, mida võivad."
Vihtori Kosola hukkus kahtlastel asjaoludel. Arvatakse, et ta mürgitati.
Koeru telemast

Koeru telemast on saatemast Kapu külas Koerust kirdes, Koeru valla kõrgeimas punktis Haagi mäel. 
Mast püstitati 1987. aastal. Masti alus on merepinnast 105 meetri kõrgusel, masti kõrgus on 349,5 meetrit. 
Koeru telemast on Eesti kõrgeim ehitis.
Kose Muusikakool

Kose Muusikakool on Kose valla munitsipaalasutus. Kool tegutseb aastast 1978. 
Koolis saab õppida akordioni-, klaveri-, viiuli- ja kitarrimängu ning puhkpilliosakond pakub nii puu- kui ka vaskpillide õpet. Õpetajaid on koolis kümmekond.
Kooli loomisest peale on õpetanud Maarja Laas, Karin Kivisild (klaver) jt. Kauaaegsed õpetajad on olnud ka viiuliõpetajad Juta Helilaid ja Angelika Kadarik ning akordioniõpetaja Karin Sarapuu. 
Kooli direktor aastani 2012 oli Tiit Helilaid, seejärel Tarmo Velmet. Nüüdne kooli direktor on Kai Rei-Pikajago.
Kose Muusikakool asus vanas puumajas aadressil Pikk tn 8, ent 2013 koliti endise Kose Kutsekeskkool nr 40 ruumidesse.
Tuntud inimestest on Kose Muusikakoolis õppinud näiteks Rauno Roosnurm, Katrin Viirpalu, Sandra Nurmsalu, Meelis Kompus, Vahur Valgmaa jt.
Marengo maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1818. aastal.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 21 027.
C More Sport 1

C More Sport 1 (varem MTV Sport 1 ja MTV3 MAX Sport 1) on Soome tasuline sporditelekanal. See alustas tööd 2012. aastal.
Nacra 17

Nacra 17 on 2011 aastal võistluspurjetamiseks Morrelli & Melvini ja Nacra Sailingu kujundatud katamaraan, mille kerepikkus on 17,2 jalga. 2013. aastalõpu seisuga on see segapaari katamaraaniklass suveolümpia purjeregattidel 2016. ja 2020. aastatel.
Adavere näidissovhoos

Adavere näidissovhoos oli näidissovhoos Jõgeva rajoonis Põltsamaa külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Adavere. Sovhoosi pindala oli 12 600 ha.
Madis Salum

Televisioon

Madis Salum töötas aastaid Eesti Televisioonis, olles uudistesaate "Aktuaalne kaamera" toimetaja ja kommentaator ning Pärnu ja Moskva korrespondent. 
Koos Uuno Maasika, Mati Talviku, Virve Liivanõmme, Märt Müüri ja teistega juhtis Salum päevakajalist saadet "Vaatevinkel".
Salum tegi otseülekandeid Toompea istungitesaalist, Toompea lossi õuel toimunud Interrinde korraldatud meeleavaldusest 15. mail 1990 ja ärevatel päevadel 1991. aasta jaanuaris.
Juunis 1990 osales Madis Salum Eesti Televisiooni pikimas otsesaates "Öö-TV".

Raadio

Salum alustas raadiotööd 1960. aastate lõpus Eesti Raadio Andres Vihalemma juhitud noortesaadete toimetuses ja saatest "Tulipunkt". Tema esimeseks toimetajaks oli spordiajakirjanik Toomas Uba. 
Hiljem tegi Salum kaastööd Eesti Raadio uudistesaatele "Päevakaja".
Ta oli ka Eesti Raadio Kohtla-Järve korrespondent. Samal ajal osales Salum ka noorte reporterite klubi tegevuses.
Salum käivitas 1993. aasta suvel Hiiumaal kohaliku Hiiu Raadio ja oli raadiojaama esimene peatoimetaja. Esimesed saated anti Hiiu Raadio eetrisse koos ajakirjanik Toivo Aarega. Hiiu Raadio kuulus Kohalike Raadiote Liitu (KORAL). Salum oli KORAL-i üks asutajatest.
Salum on töötanud Kagu Raadio peatoimetajana ning olnud Valga Raadio looja, käivitaja ja peatoimetaja.

Raamatud

Madis Salumilt on ilmunud kolm raamatut, mis räägivad Eesti lähiajaloost ja taasiseseisvumisest. Nende materjal põhineb tema ajakirjanikutööl. Salum on mais 2006 ilmunud raamatu "Eesti Vabariigi President Arnold Rüütel" koostaja.

"Sensatsioon!" I ja II

Kaks raamatukest koondnimetusega "Sensatsioon!" valmisid koostöös kirjanik Henn-Kaarel Hellatiga. Väljaandja kirjastus Perona. I osa (1992) kannab pealkirja "Hirvepargist Kremlisse", II osa (1993) "Neliteist roosi Gorbatšovile".

"Tagasiteel tulevikku – august '91"

See reportaažlikus vormis kogumik ilmus 2005. aasta suvel. Raamatu esitlus toimus 20. augustil Toompea lossi Valges saalis ning esimesed eksemplarid anti üle 20. augusti klubi liikmetele. "Päevikulaadselt kirjutatud, intervjuudega põimitud, stenogrammidega varustatud ja arhiivist pärit pildimaterjalidega raamat räägib 1991. aasta augustiputši ajal Tallinnas, Põlvas, Tartus, Haapsalus, Hiiumaal, Riias, Vilniuses, Moskvas, Foroses, Stockholmis ja USA juhtkonnas toimunust." ISBN 9949-13-018-2

"Eesti Vabariigi President Arnold Rüütel"

"Rikkaliku fotomaterjaliga illustreeritud dokumentaalne ülevaade president Rüütli ametiaja sündmustest.
Lisaks kuvandile, mille loovad presidendist tema ametlikud kõned ja ülevaade tegevusest Eesti riigi esindajana, toovad raamatusse lülitatud intervjuu temaga ning mõned vihjed telgitagustele protsessidele lugeja ette ka Arnold Rüütli kui igal ajal sirgeselgseks jäänud ja oma seisukohtadele truuks jäänud inimese." 
Teos on Eesti ajakirjanduses pälvinud palju vastukajasid.
ISBN 9985-57-797-3

Tunnustus

2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
Imbi Viirok

Imbi Viirok (sündinud 29. juunil 1968) on eesti suhtenõustaja, coach ja koolitaja.
Ta on lõpetanud Tallinna Pedagoogikaülikooli inglise filoloogina. Suhtenõustaja kutse on Viirok omandanud Relationship Coaching Institute's, spetsialiseerudes kaaslast otsivate inimeste nõustamisele. Imbi Viirok on esimesena Eestis sooritanud International Coach Federationi sertifitseerimiseksami.
Imbi Viirokile kuulub nõustamiskeskus Tark Süda, mis on keskendunud paarisuhet otsivate inimeste nõustamisele. Ta on kirjutanud artikleid paarisuhte loomise teemal ajakirjades Psühholoogia Sinule ja Eesti Naine ning Postimehe veebiportaalis Naine24.
Imbi Viiroki sulest on ilmunud raamat "Teadlik tutvumine. Uus lähenemine õige kaaslase leidmisele" (Tallinn: Kirjastus Pegasus, 2013).
Lahepere pank

Lahepere pank on pank Põhja-Eesti klindi Lääne-Harju klindilõigus; halduslikult Harju maakonnas.
Panga pikkus on u 1,5 km ja kõrgus 10–15 m. Sellelt langevad Valli juga, Põllküla juga ja Kersalu juga.
Pank on Toila kihistu Lahepera kihistiku stratotüüp.  See on suures osas mattunud,  Paljandi ülemised kaks meetrit moodustavad Väo kihistu lubjakivid, selle all on 30 cm Aseri lademe ooididega savikat lubjakivi. Veel allpool on 35 cm Pakri kihistu suure lubjasisaldusega liivakivi. Selle all on 40 cm Lahepera kihistiku glaukoniiti sisaldav lubjakivi, veel allpool 60 cm  Tõlinõmme kihistiku sinakashalli savikas lubjakivi.  Järgneb Saka ja Päite kihistike paksukihilist glaukoniiditerakestega lubjakivi. Panga alumise osa moodustab Leetse kihistu liivakivi.
Põõsalind

Levila ja elukoht

Põõsalinnud elavad Euroopa parasvöötmes ja lähistroopikas, Lääne- ja Kesk-Aasias ning Aafrikas. Nende suurim liigiline mitmekesisus on Vahemere maades. Parasvöötmes elavad liigid on kõik rändlinnud. Lähistroopikas elavad linnud on paigalinnud või osaliselt rändlinnud. Nad tegutsevad aktiivselt, põhiliselt avatud metsamaastikul, võsas, hekkides ja põõsastikes, kus nad osavalt liiguvad.

Kirjeldus

Põõsalinnud on tugeva kehaehitusega ja tugevate jalgadega. Nokk on natuke jämedam kui enamikul värvulistel. Kõige väiksem nendest on aafrika kõrbe-põõsalind (Sylvia deserti), kes on 11 cm pikk ja kaalub 7 g, kõige suurem on vööt-põõsalind, kes on kuni 17 cm pikk ja kaalub 36 g.
Nende sulestik on mitut karva pruun ja hall, tavaliselt pealtpoolt tumedam ja altpoolt kahvatum. Mitmel liigil on sinakaid ja roosakaid toone, mitmel on tiivad ääristatud oranžikaspruunide või ruugete tiivasulgedega. Saba on enamasti ristkülikukujuline, mõnel otsast kergelt ümardunud. Paljudel liikidel on kerge suguline dimorfism, mis väljendub sulestiku värvis. Sellistel juhtudel on isaslindude pealagi must või erehall, aga emastel pruunikas. Umbes kolmandikul liikidel on isaslindudel silma ümber silmatorkav punane rõngas.
Põõsalinnud toituvad põhiliselt putukaist. Mõned liigid söövad ka palju vilju, eriti väikseid marju, näiteks leedripuu ja luuderohu omi. Mustpea-põõsalind sööb meeleldi mitmesugust toitu, mida inimesed lindudele talvel lindude söögimajadesse panevad.
Põõsalinnud laulavad tavaliselt üsna valjusti. Laulu järgi saab liike üksteisest eristada.
René Reinumägi

Isiklikku

Tema vend on eesti filmiprodutsent Alvar Reinumägi. Ta on abielus, abikaasa Sanna Katariina on filmistsenarist Soomes. Neil on pojad Jan Eliot ja Aron Olavi.
Tõnu Rätsep

Elulugu

Tõnu Rätsep on neurokirurg Elmar Rätsepa poeg.
Lõpetas 1987 Tartu 2. Keskkooli, 1995 TÜ arstiteaduskonna, 2001 samas doktorantuuri; meditsiinidoktor (2002, TÜ), väitekiri "Aneurysmal subarachnoid haemorrhange: noninvasive monitoring of cerebral haemodynamics". 1995–97 Tartu Ülikooli Kliinikumi intern, 2001–2005 TÜ neurokirurgia resident, aastast 2005 Tartu Ülikooli Kliinikumi närvikliiniku arst-õppejõud ja TÜ närvikliiniku erakorraline vanemteadur. Täiendas end neurokirurgias Uppsala Ülikoolis (1998). Balti teaduspreemia neuroloogias (2001). European Association of Neurosurgical Societies (EANS) liige.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: peaaju hemodünaamika subarahnoidaalse hemorraagia ja raske ajutrauma järel, stereotaktiline ja funktsionaalne neurokirurgia. 15 teadustrükist.
Olle Mirme

Olle Mirme (sündinud 26. augustil 1973 Tallinnas) on eesti ajakirjanik. 
1998 lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli telerežii eriala, diplomitööks 23-minutine telelühifilm "Lilled Liale" tema enda stsenaariumi järgi. 
Mirme on avaldanud filmiarvustusi Pühapäevalehes ja Sõnumilehes ning teinud Eesti Televisioonis telesaateid (vabakutselise režissöörina) ja Eesti Raadios filmisaateid.
Alates 1. augustist 2001 on ta Kanal 2 programmidirektor. Tema juhtimisel tõusis Kanal 2 Eesti vaadatuimaks telekanaliks.
Marija Saidõkulova

Marija Vassiljevna Saidõkulova, sünninimi Marija Kolmogorova, (vene keeles Мария Васильевна Сайдыкулова; sündinud 5. jaanuaril 1955 Kobjai rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi balletitantsija ja ballettmeister, Sahha teeneline kunstnik.
Ta on 1997. aastast Sivtsev-Omollooni nimelise riikliku ooperi- ja balletiteatri peaballettmeister.
Lisaks teatritööle tegutseb ta ka Arktika Riiklikus Kunstide ja Kultuuri Instituudis, kus ta teatrikunstikateedri õppejõuna on seotud kolme õppeainega: koreograafilise kompositsiooni alused, koreograafia meisterlikkus ning näitlejameisterlikkus balletiteatris.

Haridustee ja töökäik

Ta on lõpetanud Novosibirski riikliku koreograafiakooli (alustas seal õpinguid 1965. aastal). 1975. aastal asus ta balletiartistina tööle Jakutski muusikateatrisse (praegu Sivtsev-Omollooni nimeline riiklik ooperi- ja balletiteater).
Ta lõpetas 1997. aastal Moskvas GITIS-e režiiteaduskonna ballettmeistriosakonna. Samast aastast on ta Riikliku ooperi- ja balletiteatri peaballetmeister,

Isiklikku

Tema abikaasa Essen Saidõkulov on endine balletitantsija, kes 1980. aastatel tuli tööle Jakutski muusikateatrisse. Praegu on ta ettevõtja ja kirgiisi diasporaa esimees Sahhas.Nende tütar Sardana Saidõkulova lõpetas 2006. aastal Jakutski koreograafiakooli ja töötab Riiklikus ooperi- ja balletiteatris balletisolistina.
Mihkli kihelkond

Piirkonna ajalugu

Mihkli kihelkond tekkis 13. sajandil Soontagana muinaskihelkonna põhjal. Alates Liivi sõjast ehk 16. sajandi keskpaigast oli Mihkli kihelkond Põhja- ja Lõuna-Eesti — vastavalt ajaloolise Läänemaa ja ajaloolise Pärnumaa — vahel jaotatud ligikaudu pooleks. Piir tõmmati kihelkonnast läbi 17. sajandi alguses.
Liivi sõja järgselt kuulusid kihelkonna põhjapoolsed alad Eestimaa provintsi (nimetatud ka Eestimaa hertsogkonnaks) koosseisus Rootsi kuningriigi koosseisu ning lõunapoolsed alad Pärnu vojevoodkonna koosseisus Leedu-Poola ühis-kuningriigi Rzeczpospolita koosseisu.
Rootsi ajal kuulusid kihelkonna alad Eestimaa ja Liivimaa provintsidesse (alates 1673 kindralkubermangud), vastavalt Haapsalu ja Pärnu maakondadesse.  
1719 kuni 1918 kuulusid kihelkonna alad Tallinna kubermangu (alates 1783 Tallinna asehaldurkond ja alates 1797 Eestimaa kubermang) Haapsalu distrikti (alates 1783 Haapsalu kreis) ja Riia kubermangu (alates 1783 Riia asehaldurkond ja alates 1797 Liivimaa kubermang) Pärnu kreisi (maakonda).

Mihkli kihelkonna külad

Kihelkonnas asus 43 küla:
Ahaste (Riintali), Emmu, Hõbeda, Irta, Iska, Joonuse, Jänistvere, Järve, Kalli, Karinõmme, Karuba, Kibura, Kiisamaa, Koonga, Kuhu, Kurese, Kõima, Lõpe, Maikse, Mihkli (Keblaste), Naissoo, Nedrema, Nätsi, Oidrema, Paimvere, Palatu, Peantse, Piisu, Pikavere, Rabavere, Salevere, Sookatse, Soovälja, Tamme, Tarva (Sõnniku), Tõitse, Ura, Urita, Vastaba, Veltsa, Võitra, Võrungi, Õepa

Mihkli kihelkonna pärand

Eesti Rahva Muuseumi esimene kogumisretk Mihkli kihelkonda toimus 1911. aastal. 2009. aastaks oli muuseumi kogutud 797 eset.

Kihelkonna alad tänapäeval

Kihelkonna alad jäävad tänapäeval praktiliselt tervikuna Pärnu maakonda. Suurem osa kihelkonna piirkonnast moodustab endise Koonga valla. Kihelkonna lõunaserv jääb Pärnu linna aladele. Lääne maakonda (Lihula valda) jääb väike ning vähese asustusega sooala kihelkonna loodeosas.
Ööjooksik

Ööjooksik (Cymindis) on mardikaliste perekond jooksiklaste sugukonnast.
Perekonda kuulub umbes 200 liiki. Neist umbes 10 elab Euroopas.
Andrei Makovejev

Andrei Aleksandrovitš Makovejev (vene k. Андрей Александрович Маковеев, sündinud 16. oktoobril 1982 Tjumeni oblastis Tobolskis) on Venemaa laskesuusataja.
Maailma karikavõistlustel osales Makovejev esimest korda Anterselvas 21. jaanuaril 2005 10 km sprindis, kus ta sai 120 lõpetanu seas 46. koha. Poodiumile jõudis ta esimest korda Hantõ-Mansiiskis 15. märtsil 2007 10 km sprindis, kui ta sai 3. koha. Esimese MK-etapi võidu sai Makovejev Nové Městos 12. jaanuaril 2012 20 km eraldistardiga sõidus.

Maailma karikavõistlustel

Andrei Makovejev on osalenud (seisuga 24. jaanuar 2012) 98 MK-etapil
 ja jõudnud esikolmikusse 6 korral, neist  1 etapi on ta võitnud.
Evolutsioon (festival)

"Evolutsioon" oli aastatel 1994–2002 Tallinnas biennaalina toimunud rahvusvaheline nüüdistantsufestival.
Festivali korraldas 2. tants ja enne seda (aastani 1999) Tantsuinfo Keskus.
Victor Toweel

Elukutselisena

Toweel poksis jaanuarist 1949 kuni novembrini 1954 elukutselisena. Ta pidas kokku 32 kohtumist, millest võitis 28 (neist 14 nokaudiga) ja kaotas 3 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ning viigistas 1 kohtumise.
Ta oli Lõuna-Aafrika Liidu meister kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg) 26. märtsist 1949 kuni 26. oktoobrini 1953 ning sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 6. augustist 1949 kuni 22. maini 1954.
Ta oli Briti Impeeriumi meister kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg) 11. novembrist 1949 kuni 15. novembrini 1952 ning ühtlasi ka maailmameister 2. detsembrist 1950 kuni 15. novembrini 1952.
Ta on ainus Lõuna-Aafrika poksija, kes on olnud elukutseliste maailmameister.

Isiklikku

Tema isa Michael Toweel, isa vend Paul Toweel ning vennad James, William, Fraser, Maurice ja Allan olid samuti tuntud Lõuna-Aafrika poksijad. Nad olid pärit Liibanonist.
Ta kolis 1980. aastatel elama Austraaliasse.
Vana-Veerenni tänav

Vana-Veerenni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis.
Mulgi kapsad

Mulgi kapsad (ka: mulgikapsad) on hapukapsad, mida on hautatud odrakruupide või odratangudega.
Nagu nimigi vihjab, siis seda toitu valmistati algul Lõuna-Eestis; alates 19. sajandi lõpust ka mujal Eestis.
Tänapäeval saab Mulgi kapsaid osta ka poest ja siis on need toodetud enamasti tööstuslikult.
Nõrk hape

Nõrk hape on hape, mis ei lahustu vees täielikult. Ioonideks lagunemise (dissotsiatsiooni) põhjal jaotataksegi happed tugevateks/keskmisteks/nõrkadeks.
Nõrgaks loetakse hapet, kui dissotsiatsiooniaste on alla 3%.
Enamik orgaanilisi happeid on nõrgad.
Nera jõgi (Tevere)

Nera on jõgi Itaalias, Tevere lisajõgi.
Jõgi algab Apenniinidest ning voolab valdavalt edela suunas. Nera suubub vasakult Teveresse.
Jõe pikkus on 116 km.
Fresneli valemid

Fresneli valemid on matemaatilised seosed, mis kirjeldavad kahe isotroopse dielektriku lahutuspinnale langeva elektromagnetlaine amplituudi muutust peegeldumisel ja murdumisel. Elektromagnetlainet saab vaadelda kahes omavahel risti polariseeritud osas (s- ja p-polariseeritud kiir), mis dielektriku pinnal erinevalt murduvad või peegelduvad. Milline osa valgusest peegeldub ja milline murdub, sõltub keskkondade murdumisnäitajatest, langemisnurgast ja valguse polarisatsioonist.

Peegeldunud ja murdunud valguse intensiivsus

Fresneli valemid saab tuletada, kasutades Snelli murdumisseadust, langemisnurga  ja peegeldumisnurga  võrdsust, elektri- ja magnetvälja vahelist seost elektromagnetlaines  ning tingimust, et elektrivälja  ja magnetvälja tugevuse  tangentsiaalkomponendid ning elektrinihke välja  ja magnetilise induktsiooni  normaalkomponendid on dielektriliste keskkondade lahutuspinnal pidevad.

Suhtelised energeetilised koefitsiendid ehk suhteline intensiivsus

Peegeldavat pinda iseloomustatakse suhtelise energeetilise peegeldumiskoefitsiendiga  ning murdvat keskkonda läbilaskvuskoefitsiendiga . Energia jäävuse seaduse kohaselt on .

α
      
    
    {\displaystyle \alpha }
  
=0

Kui langemisnurk  siis valemid lihtsustuvad ning elektrivälja tugevused avalduvad:
elektrivälja amplituudi peegeldumis- ja neeldumiskoefitsiendid avalduvad:
ja energeetilised koefitsiendid avalduvad:

N21>0

Kui  ehk valgus murdub optiliselt hõredamast keskkonnast optiliselt tihedamasse keskkonda, siis langemisnurga suurenedes peegeldumisel  amplituud väheneb,  aga kasvab. 
Kui  siis Fresneli valemite põhjal läheneb nimetaja lõpmatusele ning . Sellist langemisnurka  nimetatakse Brewsteri nurgaks (nurk, mille all valguse langedes materjalile läheb materjalist läbi nii s- kui ka p-polariseeritud valgus, kuid peegeldub vaid s-polariseeritud valgus). Kui valgus langeb Brewsteri nurgast väiksema nurga all, on langev ja peegelduv p-polariseeritud valguskiir vastasfaasis. Kui valgus langeb Brewsteri nurgast suurema nurga all, on langev ja peegelduv p-polariseeritud valguskiir samas faasis. S-polariseeritud langev ja peegelduv kiir on alati vastasfaasis. Langev ja murduv kiir on alati samas faasis.

N21<0

Kui  ehk valgus murdub optiliselt tihedamast keskkonnast optiliselt hõredamasse keskkonda, siis eksisteerib langemisnurk , mille korral murdumisnurk saab võrdseks . Sellist nurka nimetatakse täieliku sisepeegeldumise piirnurgaks. Kui , siis kogu valgus peegeldub.
Theodor Lackschewitz

Theodor Friedrich Lackschewitz (20. oktoober 1867 Põltsamaa – 22. september 1940 Wongrowitz) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.
Ta sündis Põltsamaal arsti pojana. Esmast privaatkoolitust sai ta Põlva pastoraadis ja lõpetas seejärel kroonugümnaasiumi Tartus. Tartu Ülikooli arstiteaduskonda astus ta aastal 1886, mille lõpetas aastal 1892 arstina. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Livonia. 29. mail 1892 kaitses ta Tartu Ülikooli juures teemal "Über die Wasseraufnahmefähigkeit der rothen Plutkörperchen nebst einigen Analysen pathologischen Blutes" dr. med. kraadi.
Ta oli aastatel 1893–1894 arst Tartu Ülikooli kliinikutes. Aastatel 1895–1896 täiendas ta end Saksamaal Berliinis ja Halles silmahaiguste erialal. Aastast 1896 töötas ta erapraktiseeriva kopsuarstina Tartus. Osales arstina nii Esimeses maailmasõjas kui ka Vabadussõjas (olles Tartu II sõjaväehaiglas vanemarstiks). Aastast 1921 töötas ta silmaarstina Kuressaares.
Ta kuulus aastatel 1901–1904 Tartu Saksa Meditsiini Seltsi ja aastast 1921 Kuressaare Arstide Selts. Lisaks oli ta aastast 1934 Kuressaare Saksa Kultuuriseltsi liige.
26. aprillil 1940 asus ta koos abikaasaga Saksamaale, kus ta 22. septembril 1940 Wongrowitzis (praegu Wągrowiec, asub Wągrowieci maakonnas, Suur-Poola vojevoodkonnas) suri.

Isiklikku

Ta abiellus aastal 1897 Margarethe Auguste von Middendorfiga ja neil oli 7 last.
Natasha Cooper

Natasha J. Cooper (sündinud 1951 Kensingtonis Londonis) on inglise krimikirjanik.
Irene Portis-Winner

Irene Portis-Winner (sündinud 7. aprillil 1923) on ameerika semiootik ja antropoloog.
Ta on muuhulgas tutvustanud Tartu-Moskva semiootikakoolkonna töid Ameerika Ühendriikides.

Pere

Tema abikaasa oli semiootik Thomas Winner.
Erkki Mustakari

Erkki Juhani Mustakari (sündinud 13. märtsil 1946 Helsingis) on eesti päritolu endine Soome teivashüppaja ja Vormel 1 sõitude telekommentaator. 
Ta tegi Vormel 1 sõitude teleülekandeid 1982-2013. 
1968 ja 1969 tuli ta Soome meistriks teivashüppes.

Isiklikku

Tema onu oli kergejõustiklane Kalevi Kotkas.