google/wiki40b huggingface dataset:
Detail (masinaehitus)

Liigitus

Oma geomeetrilise vormi poolest võivad detailid olla lihtsad (mutter, liist jne) või keerulised (väntvõll, tööpingi kere).

Täiuslikkuse kriteeriumid

Masina detailide täiuslikust hinnatakse nende töövõimelisuse ja majanduslikkuse põhjal. Töövõimelisus on vastavus nõuetele, mida detailile põhiliste tööfunktsioonide täitmisel etteantud tööea juures esitatakse (näiteks tugevus, jäikus, kulumiskindlus, soojuskindlus).  Majanduslikkust hinnatakse aga masina või selle üksikute detailide maksumuse ja ekspluatatsioonikulude põhjal. Majanduslikkusest lähtudes on seepärast põhinõudeiks väike mass, ülesehituse lihtsus, minimaalne gabariit, kõrge kasutegur, vastavus standarditele.
Tugevus on enamiku detailide puhul töövõimelisuse põhikriteeriumiks. Detail ei tohi puruneda, sest lisaks materiaalsele kahjule võib purunemine põhjustada tööõnnetusi. Samuti on lubamatud detaili suured jääkdeformatsioonid.
Detailide mõõtmete määramisel lähtutakse eelkõige talle mõjuvate koormuste suurusest ja laadist, samuti aga töötingimustest. Tugevusarvutustega pööratakse erilist tähelepanu lubatavate pingete ja lubatava tugevusvaru valikule. Kõrvuti detailide purunemisega täheldatakse real juhtudel nende tööpindade hävimist kontaktpingete tagajärjel. Kontaktpingeteks nimetatakse pingeid kahe detaili kokkupuutekohas, kui puutepinna mõõtmed on detaili omadega võrreldes väiksed (kuulide, silindrite, hammaste, jne vastastikune surve). Staatilisel koormusel põhjustavad lubatavaist suuremad kontaktpinged detailide pindadel mõlke ja pragusid.
Teineteisel veerevate detailide pinnaosade kontakteerumisel talub pinnaosa iga punkt koormust ainult kontaktiala läbimisel. See tingib muutuvaid kontaktpingeid, mille tagajärjel detailide pinnakihid väsivad, tekivad mikropraod ning pindadelt murenevad maha väikesed metalliosakesed.
Kui detailid töötavad õlis, tungib viimane pragudesse. Kontaktialas praod surve tagajärjel sulguvad ning neis olev õli satub kõrge rõhu alla, mis omakorda soodustab pragude suurenemist. Nii kordub see seni, kuni pragusid sulgevad metalliosakesed ära murduvad. Kui aga kontaktpinged ei ületa praktikaga kindlaksmääratud lubatavat väärtust siis murenemist ei esine.
Detailide jäikust hinnatakse elastsete deformatsioonide järgi, mida põhjustavad detailile mõjuvad koormused. Need deformatsioonid ei tohi ületada ekspluatatsiooniandmete põhjal detailile kehtestatud norme.
Kulumiskindlus on detailide omadus säilida etteantud tööaja jooksul töövõimelisena. Detailide kulumiskindlust aitab tõsta nende kõvaduse ja pinnasileduse tõstmine, mustumise vältimine, hõõrduvate pindade õlitamine jne.
Soojuskindlus on detailide omadus säilitada tugevus töötamine kõrgetel temperatuuridel. Detailide kuumenemist võib põhjustada soojuse juurdevool väljastpoolt või selle eraldumine mehhanismi kinemaatilistes paarides esineva hõõrde tulemusena. Soojuskindluse suurenemine saavutatakse vastavate materjalide kasutamise, soojuse õliga ärajuhtimise ning õhk- või vesijahutuse rakendamise teel.
Detailide mõõtmed määratakse kindlaks projektarvutusega, silmas pidades eespool loetletud nõudeid. Saadud mõõtmete õigsust hinnatakse kontrollarvutuste põhjal.
Jiří Menzel

Jiří Menzel (sündinud 23. veebruaril 1938 Prahas) on tšehhi filmirežissöör, -stsenarist ja -näitleja.
Jiří Menzel koos Miloš Formani, Věra Chytilová, Evald Schormi, Jaromil Jireši, Ivan Passeri ja Jan Němeciga oli 1960. aastate algul tekkinud Tšehhoslovakkia filmikunsti "uue laine" juhtkujusid.
Filmikunsti õppis Praha filmikoolis FAMU (Filmová a televizní fakulta Akademie múzických umění v Praze) Otakar Vávra juhendamisel.
Režissööridebüüdi tegi ta 1960. aastal lühidokumentaalfilmiga "Paneelmajad" ("Domy z panelů"). 
Jiří Menzel on võitnud mitmeid rahvusvahelisi filmiauhindu. 1968. aasta Oscarite jagamisel tunnistati film "Tähelepanelikult jälgitavad rongid" aasta parimaks võõrkeelseks filmiks. Filmi "Lõokesed traadil" eest võitis ta Berliini filmifestivali peaauhinna Kuldkaru.
Mart Jänes

Isiklikku

Tema isa oli Henno Harald Jänes ja ema Salme Jänes sündinud Põldre.
Kasesalu tänav

Kasesalu tänav on tänav Tartus Ihastes.
Tänav algab Hipodroomi tänava ja Talutare tänava ristumiskoha juurest väikeselt ringristmikult ning lõpeb Pääsusilma tänaval, linnapiiril, kust edasi kulgeb  Kasesalu tee. Tänava pikkus linnas on 790 meetrit.
Eda (eesnimi)

Eda on naisenimi. 
Nimi on kasutusel mitme rahvas juures ja on erinevat algupära. Eestis ja Skandinaavias on seda peetud teisendiks nimest Hedda, mis on lühem vorm nimest Hedvig.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Eda 1096 naisel. Eda on Eestis populaarsuselt 171. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Eda vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 20,32 ning Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,27. Eda oli keskmiselt 57 aasta vanune (mediaanvanus on 57). 
Nime Eda nimepäev on 15. oktoober.
Munasaar

Munasaar on Lääne-Viru maakonda Viru-Nigula valda Letipea külla jääv saar.
Saare koordinaadid on 59° 33′ N, 26° 34′ E.
Innari Parts

Innari Parts (14. juuni 1940 Tartu – 10. märts 2003 Tallinn) oli Eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Innari Parts oli talupidaja, õpetaja poeg ja Romeo Partsi vend.
Lõpetas 1958 Tallinna 22. Keskkooli, 1963 Tallinna Polütehnilise Instituudi, tehnikakandidaat (1967, Moskva Energeetika Instituut). Oli 1963–1966 TPI assistent, 1968–1974 Tallinna Pedagoogilise Instituudi vanemõpetaja, kateedrijuhataja, aastast 1971 dotsent; poliitilistel põhjustel ei saanud 1974–1991 kõrgkooli õppejõuna töötada, 1991–1992 TPedI dotsent (kohakaaslusega), siis Merehariduskeskuse õppejõud ja Tolliameti tolliosakonna transiiditalituse vanem- ja peaspetsialist, ühtlasi tollialaste koolituste lektor.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: elektromagnetohüdrodünaamika teoreetilised probleemid ja nende lahendamine, arvestades elektromagnetohüdrodünaamika printsiipidel töötavate seadmete ruumiliste mõõtmete piiritletust ning parameetrite diskreetsust eesmärgiga luua elektromagnetohüdrodünaamiliste nähtuste teoreetilise analüüsi alused ja seadmete arvutamise ning projekteerimise metoodika. Kahe teadusliku kogumiku (1971, 1972) kaaskoostaja. Üleliidulise Aparaadiehituse Tööstuse Teaduslik-Tehnilise Ühingu TPedI algorganisatsiooni liige. 90 teadustrükist.
Kuldijüri mänd

Kuldijüri mänd (ka Kuldi-Jüri pettäi) on looduskaitsealune põlispuu, mänd Põlvamaal, Kanepi vallas Peetrimõisa külas.
Puu ümbermõõt on umbes 4 m, kõrgus 21 m. Jämeduselt jagab see Eestis 3.-4. kohta Peedi männiga. Kuna Kõrgepalu mänd on kuivanud (oli seda juba 2006. aastal), siis peaks Kuldijüri mänd olema praegu jämeduselt 2. või 3. kohal.
Propanool

Klassifikatsioon

Propan-1-ool on orgaaniline ühend, mis kuulub alkoholide rühma.

Tootmine

Propanooli toodetakse propanaali katalüütilisel hüdrogeenimisel. Propanaali omakorda saadakse eteeni, süsinikmonooksiidi ja divesiniku reageerimisel.
H₂C=CH₂ + CO + H₂ → CH₃CH₂CHO
CH₃CH₂CHO + H₂ → CH₃CH₂CH₂OH
Laboratoorsetes tingimustes toodetakse propanooli enamasti 1-jodopropaani ja hõbeoksiidi (Ag₂O) kokkusegamisel.

Propanool kütusena

Propanoolil on suur kütteväärtus ning see sobib suurepäraselt kütuseks, kuid kuna propanooli tootmine on väga kallis, ei kasutata teda tavalise kütusena.

Lahustina

Propüülalkoholi kasutatakse lahustina.

Dermatoloogias

Propanooli kasutatakse dermatoloogias antiseptilise ja desinfitseeriva ainena.
ATC-kood: D08AX03 propanool.

Toime organismidele

Propüülalkohol põhjustab organismidele mitmesuguseid toimeid, nagu mitokondrite paisumine, erütrotsüütide peroksidatsiooni stimuleerimine ja nende membraanide lõhkemine, peaaju kaltsiumi ja südamelihase kaaliumi koguse vähenemine ning müeliinikihtide lagunemine jpt.

Inimestele

Propanooli loetakse inimorganismi manustatuna 2–4 korda joovastavamaks kui etanooli.
Võib põhjustada kerget närvisüsteemi supressiooni ja kutsuda esile alkoholimürgistust. Suurtes kogustes jooduna võib surma põhjustada.
Antidoodid: puuduvad.
Esiliiga B 2017

Meeskonnad

10 osalevast meeskonnast on 5 samad, mis 2016. aasta Esiliiga B-s. 2016. aasta võitja FC Kuressaare ja teine koht FC Elva tõusid Esiliigasse, 9. koht Flora U19 ja 10. koht Tulevik II langesid välja.  Selleks hooajaks asendas need viis meeskonda II liigast tõusnud Keila JK ja Paide Linnameeskond U21. 3. koht Welco teenis edutamise läbi Esiliiga üleminekumängude võidu, ning 8. koht Viimsi JK säilitas koha liigas võites Esiliiga B üleminekumängud.

Hooaja esimene pool

Allikas: [ Eesti Jalgpalli Liit]
¹Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid::  Sinine = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

Hooaja teine pool

Allikas: [ Eesti Jalgpalli Liit]
¹Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid::  Sinine = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.
Joachim Friedrich von Zöge

Joachim Friedrich von Zöge (ka Zoege; 1610 – oktoober 1642 Leipzig, Saksimaa) oli Eesti- ja Liivimaa mõisnik ning Rootsi sõjaväelane (ooberstleitnant)
Ta sündis Kiltsi mõisniku Jürgen von Zöge ja Christina von Sackeni pojana.
Johann Eberhard von Bellingshauseni ratsaväerügemendis teeninud ooberstleitnant Joachim Friedrich von Zöge sai Kolmekümneaastases sõjas 23. oktoobril 1642 Rootsi ja keisririigi vägede vahel peetud Breitenfeldi lahingus esimese kokkupõrke ajal kolm kuulihaava, langes vastaste kätte vangi ning viidi Dresdenisse, kus ta kolmandal päeval saadud haavadesse suri. Zöge maeti koos teiste langenud Rootsi ohvitseridega Leipzigi Püha Pauli Ülikoolikirikusse. Kirikusse Rootsi ohvitseride mälestuseks paigutatud lihtsatest epitaafidest on Joachim Friedrich von Zöge oma ainsana säilinud ning see restaureeriti 2009. aastal.
Talle kuulusid Kiltsi mõis Eestimaal ning Erastvere ja Kooraste mõis Liivimaal.
Teise keisririigi stiil

Teise keisririigi stiil (prantsuse keeles style Second Empire või style Napoléon III) oli arhitektuuristiil, mis levis 19. sajandi teisel poolel ning 20. sajandi algusaastatel Lääne- ja Kesk-Euroopas. Kuigi stiil väljendus sellistes suuremates linnades nagu Pariis, Viin ja Brüssel, mõjutas see ka Põhja-Ameerikat, ennekõike Idarannikut.
Stiili juured ulatusid 17. sajandi renessanssi. Kuna stiil arenes oma algupärast edasi, omandas see eelkõige uusbaroksed tunnusjooned, milles tihti kombineeriti mansardkorruseid ja madalaid ruutkupleid. Stiil rakendus eelkõige prantsuse kodanluse ajal vahemikus 1860–1880. Pariisi kesklinna puiesteede äärsed kvartalid olid tihti vastavalt projekteeritud ja ehitatud.
Stiili nimetus viitab Prantsuse teisele keisririigile, mida valitsesid keiser Napoléon III ja keisrinna Eugénie.
Kesk-Ameerika tänav

Kesk-Ameerika tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis. Kesk-Ameerika tänav algab Väike-Ameerika tänava ja Luha tänava ristmikult, ristub Komeedi tänavaga ja lõpeb seejärel umbtänavana. Kesk-Ameerika tänav on enam-vähem lõuna-põhjasuunaline ja ligikaudu 220 meetrit pikk.

Tänava nimed

Kesk-Ameerika tänav sai nime 1908. aastal (saksa keeles Mittlere Amerikastrasse, vene keeles Средняя Американская улица). 27. novembril 1950 sai tänava nimeks Kesk tänav. 25. septembril 1959 pandi tänavale nimeks Kuu tänav.
Kesk-Ameerika tänav sai oma ajaloolise nime tagasi 18. oktoobril 1991.
Valle d'Aosta

Loodus

Valle d'Aostas asub üks osa Gran Paradiso rahvuspargist, selle teine osa jääb Piemonte maakonna territooriumile (Torino provints).

Rahvastik

Maakonna rahvaarv on 127 800 (2010).
Valle d'Aosta on ametlikult mitmekeelne maakond. Ametlikud keeled on itaalia ja prantsuse keel. Elanikest 71,5% emakeel on itaalia keel, 16,2% frankoprovansi keel ja 1% prantsuse keel. Lysi jõe orus räägitakse saksa keelt.

Majandus

Majanduses on suur osa põllumajandusel. Valle d'Aosta on veinipiirkond.

Ajalugu

11. sajandist alates kuulus Valle d'Aosta Savoiale. Sardiinia kuningriigi osana liideti 1861. aastal Itaalia kuningriigiga.
Märt Aints

Teadustöö

Füüsika-matemaatika-kandidaadi väitekirja "Üheelektroodse kõrgsageduslahenduse formeerumine segapingel", juhendaja Kalju Kudu, kaitses 1988 Tartu ülikoolis.
Uurimisalad: gaaslahendus, madalatemperatuuriline plasma, kiirguse, plasma ja tahkise vastasmõju optilis-spektroskoopilised uuringud. Avaldanud rohkem kui 50 teadustrükist. Tal on üks autoritunnistus.
Vaike Org-Tammur

Vaike Org (aastast 1981 Tammur; 30. aprill 1935 Viljandi – 23. märts 2006 Tallinn) oli Eesti teatri- ja filmitegelane ning ametnik.
Ta lõpetas 1953 Viljandi 1. Keskkooli ja 1958 Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal.
Ta oli aastatel 1958–1970 Eesti Draamateatri kirjandusala juhataja, 1970–1990 Eesti NSV Kinokomitee mängufilmide subtiitrite tõlkija ja toimetaja, 1990–2006 Riigikogu kantselei stenogrammitalituse toimetaja.

Isiklikku

Tema isa oli Eesti Vabariigi kaadriohvitser, kes hukati 1941. aastal, misjärel lapse kasvatajaks ja koolitajaks sai Karl Ader.
Alates 1981. aastast oli ta abielus Ilmar Tammuriga.
Algirdas

Isiklikku ja järglased

Leedu suurvürstid kasutasid vastavalt poliitilisest vajadusest, vajaliku usutunnistuse järgset ristimist ning seejärel kasutasid ka vastavaid (ristimisjärgseid) nimesid (paganlik + õigeusu + katoliku). Lisaks erinevatele ristinimedele on nende nimekujud erinevad riigiti (Leedu, Poola, Valgevene või Vene ajalookirjanduses).
Teisene toore

Teisene toore ehk teisestoore ehk sekundaartoore (inglise secondary raw material) on tootmise lähteained (toore), mida saadakse tootmisjääkidest (taaskasutus).
Teiseseks toormeks on nimetatud ka osaliselt kattuvat mõistet: "toore, mida uute ammutamisviisidega saadakse maardlatest, mis olid varem tühjendatud oma aja tehniliste võimaluste piirides (nt järelammutamisega saadud nafta)".
Harilik mailane

Eristamine külmamailasest

Harilik mailane esineb Eestis veidi harvem kui külmamailane.
Kui külmamailane on enam-vähem püstise varrega, siis hariliku mailase vars on suuremas osas roomav, tõusva õisikuosaga. Erinevalt külmamailasest on tema õied heledamad ja väiksemad. Külmamailase varrel on kaks karvarida, hariliku mailase vars on üleni karvane.

Raviomadused

Ravimiks kogutakse mailase ürti – taime ülemist osa koos õitega. 
Hariliku mailase teega ravitakse hingamisteede põletikke ja köha, ent ka mao-, soole-, põie- ja neeruhaigusi. Mailaseteed soovitatakse juua ka neil, kel raskusi mõtlemisega, aju väsinud või esineb tasakaaluhäireid. On arvatud, et harilik mailane vähendab veresoonte lupjumise ohtu.
Taime nimetus 'mailane' võib olla tulnud sellest, et koduarstid ravisid taimega mailaste (maa-aluste vaimude) läbi inimese keha külge tulnud haigusi, nagu vistrikud, ohetised vms. Peale määrides on tema keedistega ravitud nahahaigusi, sügelisi ja mädanevate haavade põletikke.
Helmintoosid

Helmintoosid ehk usstõved on haigused, mis on tekitatud kehas (enamasti soolestikus) nugivate usside (helmintide) poolt.
Veinikoda

Veini ja veinikodade ajalooline levik

Vanima teadaoleva veinikoja varemed ajast u 4100 aastat eKr on leitud muistse Armeenia aladelt. Pärast vaaraode võimuletulekut Vanas-Egiptuses u 3100 aastat eKr hakati seal tootma viinamarjadest veini sarnast substantsi, mida kasutati rituaalides punase värvi tõttu, mis sarnanes verega. Sellel ajal puutusid egiptlased kokku foiniiklastega, kes aitasid kaasa veini levimisele üle tollase maailma, võttes seda kaasa reisidele Vahemere maadesse. Nii puutusid veiniga kokku ka juudid, kes hakkasid seda kasutama religioossetes tseremooniates. Sarnaselt jõudis vein ka kreeklasteni, kelle jaoks see muutus nende kultuuri keskseks osaks. Sajandeid hiljem, Rooma impeeriumi aegadel oli ka roomlaste jaoks vein vähemalt sama tähtis. Roomlased lõid ka esimesed viinamarjaistandused praeguse Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Portugali ja Hispaania aladel.

Eesmärk

Veinikoja eesmärgiks on veinide tootmine eri viinamarjasortidest, järgides veinivalmistamise protsessi. See protsess hõlmab marjade kääritamist, mahla pressimist ning laagerdamist. Marjad võivad olla ettevõtte oma istandustest või teistest aedadest sisse ostetud. Paljudel ettevõtetel on oma veinikeldrid või degusteerimisruumid, kus kliendid saavad enne ostu sooritamist veine maitsta.
Pavel Tretjakov

Pavel Mihhailovitš Tretjakov (vene Павел Михайлович Третьяков; 27. detsember 1832 Moskva – 16. detsember 1898) oli vene kaupmees, metseen ja kunstikoguja, Tretjakovi galerii asutaja.
Pavel Tretjakov sündis Moskvas kaupmehe peres. Isa kõrval alustas varakult müügitööd.
Pavel Tretjakov osutas materiaalset abi peredvižnikutele, ostes nende näituste paremad tööd oma galeriile. Galerii kinkis ta Moskva linnale 1892. aastal.
Ta suri 16. detsembril 1898 Moskvas. Esialgu maeti Tretjakov Daniili kloostri kalmistule, aastal 1948 maeti ta ümber Moskva Novodevitšje kalmistule.
Sülemikast

Sülemikast on kast, kuhu pannakse mesilassülem, mis on kobardunud näiteks puu oksa külge. Kasti saab tavaliselt panna 7...8 raami, millel mesilased saavad kobarduda. Kui sülemit pole võimalik tarusse panna, võib kasti kasutada ka taru asendajana. Sülemikasti pandud sülemit tuleks paar päeva pimedas ja jahedas hoida ja siis alles tarusse ümber tõsta, muidu võib sülem ikkagi ära lennata.
Kui sülem võetakse liiga vara oksalt maha, ei pruugi seal mesilasema olla. Siis muutuvad mesilased närviliseks ka pimedas ja jahedas kohas.
Kõhastu mõis

Kõhastu mõis (ka Kossaste mõis; saksa keeles Kossas) oli rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal.
Kroonpress

Kroonpress on aastal 1990 Tartus Alexander Kofkini ja Olari Taali asutatud trükikoda. Trükikoda loodi eesmärgiga trükkida Postimeest.
Aastast 1998 kuulub Kroonpress kontsernile Eesti Meedia.
Kroonpressi ekspordi osakaal oli heatset-trükitoodangus näiteks 2009. aasta septembris 62%.
Maano Kivilo

Maano Kivilo (22. detsember 1935 – 4. detsember 1991) oli eesti arst ja arstiteadlane.

Haridus

Aastatel 1942–1948 õppis ta Kaarepere Algkoolis. 1954. aastal lõpetas Otepää Keskkooli kuldmedaliga. 1960. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. 1970. aastal kaitses ta meditsiinikandidaadi kraadi väitekirjaga "Erinevat tüüpi skeletilihaste vee- ja elektrolüütidesisalduse muutused narkoosi ning lihasrelaksatsiooni ajal onkoloogilistel haigetel".

Töö

1956. aastast töötas ta Tartu Linna Kliinilise Haigla röntgeni osakonna laborandina. 1960–1962 töötas kirurgina Lihula haiglas. Aastatel 1962–1978 töötas ta Vabariiklikus Tallinna Onkoloogia Dispanseris algul anestesioloogina, hiljem operatsioonibloki juhatajana. 1978. aastast oli ta Vabariikliku Sanitaarhariduse Maja peaarst.
Aastatel 1973–1987 oli ta Eesti Raadio saatesarja "Perekond ja kodu" saatejuht. Ta oli ka populaarteadusliku ajakirja "Kodutohter" asutaja ja ajakirja peatoimetaja aastatel 1988–1991. Ta oli üks Eesti Tervishoiu Muuseumi taasavamise ettevalmistajaid.

Isiklikku

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
AB Kindlustuse Grupp

AB Kindlustuse Grupp oli Eesti kindlustusettevõte, mis tegutses aastail 1997–2010.
Ettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1992, kui asutati Leonid Apananski suurosalusega AB Elukindlustus ja ASA Kindlustus. 1997 liideti need ettevõtted AB Kindlustuse Gruppi.
Personali värbamine

Personali värbamine (ingl personnel recruitment) on protsess, mille kaudu tööandja püüab oma organisatsiooni turundada eesmärgiga meelitada ligi piisav arv sobiva kvalifikatsiooniga tööotsijaid. Värbamist mõjutab märkimisväärselt tööandja maine potentsiaalsete töövõtjate seas. Seepärast on tähtis, et uue personali värbamisega tegeletaks ka ajal, mil vakantseid töökohti täita ei ole tarvis, kuna see aitab tunduvalt kiirendada sobivate kandidaatide leidmist tulevikus.

Personali värbamise allikad

Värbamise allikate kindlakstegemine ning rahalise ja ajalise kulu piirmäärade kehtestamine on eduka värbamisprotsessi olulised eeldused. Personali värbamisel on võimalik kasutada nii organisatsioonisiseseid kui ka -väliseid allikaid. 
Organisatsioonisisese värbamise puhul tagatakse vajalike ametipositsioonide täituvus organisatsioonisisese tööjõu ümberpaigutamisega või töötajate kvalifikatsiooni ja kompetentsi parandamise kaudu. Tulemuslik organisatsioonisisene värbamine eeldab tööandja võimalikult täpset informeeritust töötajate oskustest ja kompetentsidest. Organisatsioonisisene värbamine aitab hoida kokku värbamiskulusid ja uued katsumused parandavad töötajate töömotivatsiooni. Samas võib valikuprotsess olla kallutatult subjektiivne ja valituks osutuda tööandjale isiklikel põhjustel kõige meeldivam kandidaat. 
Organisatsiooniväline värbamine toetub uute töötajate otsingul väljapoole suunatud tööjõuotsingule. Väline värbamine on ressursimahukam ning selle kasuks otsustatakse tavaliselt juhul, mil organisatsiooni sees ei leidu töökoha täitmiseks sobivat inimest või organisatsiooni soovitakse rikastada värskete ideede, väärtuste ja hoiakutega. Organisatsioonivälise värbamise puhul tuleb arvestada sellega, et uuel töötajal kulub sisseelamiseks võrdlemisi palju aega, samuti võib uute ja endiste töötajate vahel tekkida konflikte.

Tööandja mainekujundus

Tööandja mainekujunduse eesmärk on edastada potentsiaalsele töövõtjale organisatsiooni väärtused ja eelised võrreldes teiste tööpakkujatega. 
Tööandja organisatsioonisisese maine määrab ennekõike töötajate rahulolu ja lojaalsus tööandja vastu. Rahulolu ning lojaalsust mõjutavad peamiselt organisatsioonikultuur ja kehtivad väärtused, juhtimisstiil, töökeskkond, tööandja suhtumine personali, tasustamise ja premeerimise süsteem, üleüldine kliima ning õhkkond organisatsioonis.
Organisatsioonivälised mainetegurid mõjutavad avalikkuse ja potentsiaalsete uute töötajate arusaamu ning kujutlust organisatsioonist. Välist mainet kujundavad nii väljapoole suunatud kommunikatsioon, kliendikogemused, organisatsiooni ja selle juhtkonna üldine maine, kui ka hetkel palgatud ning juba lahkunud töötajate suhtumine oma tööandjasse.
Narva Kreenholmi Gümnaasium

Narva Kreenholmi Gümnaasium on gümnaasium Narva lõunaosas Kreenholmi linnaosas aadressil Vassili Gerassimovi tänav 2.
Kooli ajalugu algab 1. septembrist 1945 4. Algkooli nime all. See tegutses Narva linna haigla poolhävinud hoones. 1945. aasta detsembris oli koolis 234 õpilast. Septembrist 1949 töötas kool hoones aadressil Joala 24. Alates 1. septembrist 1951 tegutses kool uues hoones Pargi tänaval (jaanuaris 1953 ümbernimetatud Vassili Gerassimovi tänaval).
12. juunil 1952 moodustati algkooli baasil 7-klassiline põhikool, 1955. aastal keskkool nimega Narva 4. Keskkool. Seoses uute koolide ehitamisega taastati kool 1. septembril 1960 põhikooliks.
1968. aastal sai see taas keskkooliks. Alates 1994. aastast oli kooli nimi Narva Kreenholmi Kool, alates 2003. aastast Narva Kreenholmi Gümnaasium.
Kooli õppekeel on vene keel, gümnaasiumiastmes eesti keel.
Kooli direktori kohusetäitja on Irina Janovitš.
Hagen im Bremischen

Ajalugu

Hagen im Bremischen kuulus vürstlikule Bremeni peapiiskopkonnale, mis loodi 1180. aastal, kui otse keisrile alluv territoorium. Vürstliku peapiiskopkonna kindlus (ladina: Castrum Hagen, saksa: Burghagen) pärineb 12. sajandist, selle ehitamise algatas arvatavasti vürstlik peapiiskop Hartwig II. 14. sajandist alates hakkasid kindlust Bremeni vürstlikud peapiiskopid ka eluasemena kasutama. Praegune ehitis rajati aastatel 1502 kuni 1507 vürstliku peapiiskopi Johann Rode käsul. 16. sajandi keskpaigas võtsid elanikud vastu luterluse. Tilly juhitud Liiga okupatsiooni ajal (1628–1630) kannatasid nad vastureformatsiooni katsete all.
1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri dünastia poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast viimase Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territoorium, sealhulgas Hagen, sai uue, 1823. aastal loodud Stade ringkonna osaks.