Lasnamäe linnaosa

Loodus

Lasnamäe haljastusse kuuluvad Pirita jõeoru maastikukaitseala serv, Jüriöö park, Tondiloo park.

Lasnamäe linnaosa sümbolid

Lasnamäe linnaosa lipu ja vapi kujundas Priit Herodes ning need kinnitati Eesti Vabariigi heraldikanõukogu poolt 20. juulil 1992.
Vapil ja lipul on kasutatud endise Tallinna Idarajooni sümboleid.

Vapi kirjeldus

Lasnamäe linnaosa vapiks on pikuti poolitatud helesinine ja hõbedane kilp lainelõikelise vastasvärvides ülalosa ning neljaharulise tähega. Täht kujutab Lasnamäelt laiali kantud Jüriöö tuld ja Tallinna ülemist tuletorni.

Lipu kirjeldus

Lasnamäe linnaosa lipul on pikuti poolitatud valge ja helesinise värvusega täisnurkne taust, mille keskel on vastasvärvides lainelõikeline põikilaid. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm.
Lipu värvid tulenevad Tallinna lipu värvidest ning Lasnamäe linnaosa eraldub kujundite alusel, olles samas Tallinna lahutamatu osa.
Lasnamäe linnaosa hüüdlause on "Julge unistada ja teostada!".

Ajalugu

Piirkond kandis 14. sajandil nimesid Lakederberge (1370), Lakederberg (1371) või Lakeden berghe (1372), eestistatult Lageda mägi.
Lasnamäe asustuse ajalugu ulatub väga kaugesse minevikku. Arheoloog Lembit Jaanitsa arvates on vanimad inimtegevuse jäljed Iru linnamäel Lasnamäelt pärit nöörkeraamika-kultuuriga seotud ajast, seega III aastatuhande teisest poolest eKr. Linnuse põhjaplatoolt ja mitmest muust kaevandist on leitud seitse tulekivist kõõvitsat ning umbes 400 savinõutükki, mis on kaunistatud tollele ajale iseloomulike nöörivajutuste või lohuridadega.
Nooremal pronksiajal tekkisid kindlustatud asulad, Lasnamäe üheks suuremaks keskuseks oli Iru linnus. Lasnamäe praegusele alale lisandus mitu uut asulat. Tegemist oli väikeste, ühest või kahest talust koosnevate nn asustusüksustega. On arvatud, et asustusüksused muutsid aeg-ajalt oma asukohta teatud ala piires.
Arvatakse, et muinasajal kuulus suur osa praegusest Lasnamäest ümberkaudsete külade kogukonnale. Taani kuningas Valdemar II võõrandas need maad sunniviisiliselt Tallinna linnale. Sunniviisiline võõrandamine riivas paljude ümberkaudsete talupoegade ja maaomanike huve, kes ei tunnistanud uusi piire. Tekkisid sagedased konfliktid.
Ka Jüriöö ülestõus 1343. aastal sai alguse Lasnamäel süüdatud lõkkest. Samas paigas on nüüd Jüriöö park, kus toimuvad tänapäeval erinevad mälestusteenistused ja truudustõotuste tseremooniad.
Vanim tööstusagul on Sikupilli, mis on saanud nime samanimelise kõrtsi järgi. Väo, Priisle ja Kuristiku küla piirkonnas olid asulad juba pronksiajal.
Alates keskajast töötasid Lasnamäe nõlval vesiveskid, millest viimase lammutas 1916. aastal Tallinna paberi- ja tselluloosivabrik.
Tänapäevase Lasnamäe linnaosa kujunemislugu on üks vastuolulisemaid Tallinnas, sest nõukogude võimu ajal muudeti just selles piirkonnas keskkonda tundmatuseni. See on süvendanud eksiarvamust, nagu oleks Lasnamäe tühjale kohale ehitatud uus linnaosa. Tänuväärse töö ajaloolise mälu korrastamisel on teinud Robert Nerman, kelle raamat "Lasnamäe ajalugu" (Tallinn 1998) annab piirkonna ajaloost põhjaliku ülevaate.
Lasnamäe I mikrorajooni (Pae ja Punasel tänaval) esimesed hooned valmisid 1973. aastal, II mikrorajooni (Kalevipoja ja Kuramaa tänaval) hooned aga 1974. aastal. Kokku oli Lasnamäel 8 mikrorajooni (planeeringu järgi 11).