google/wiki40b huggingface dataset:
Valerianus

Valerianus (Imperator Caesar Publius Licinius Valerianus Germanicus Maximus Augustus; sünninimi Publius Licinius Valerianus; 200 – pärast juunit 260, võib-olla 263) oli Vana-Rooma keiser augustist 253 kuni vangistamiseni 260.
Halapaju

Nomenklatuur ja süstemaatika

Enamasti peetakse halapaju eraldi liigiks Salix acutifolia. Liigi autor on Carl Ludwig Willdenow. Sünonüümid on Salix violacea Willd. ja Salix coerulescens Turcz. 
Liigiepiteet acutifolia tähendab 'teravalehine'. 
Mõned autorid, sealhulgas Soome botaanikud, peavad halapalju härmpaju alamliigiks (Salix daphnoides ssp. acutifolia). Alamliigi autor on Frederik Elias Ahlfvengren.

Levila

Halapaju kasvab pärismaisena Soomes, Leedus, Valgevenes, Ukrainas, Venemaa Euroopa-osas, Põhja-Kaukaasias, Lääne-Siberis, Kasahstanis, Kõrgõzstanis ja Tadžikistanis.
Seda kasvatatakse ka kultuurtaimena.
Eestis kasvab halapaju kõrgete hõredate põõsastena Peipsi liivadel ja Lõuna-Eesti jõgede ääres (Koiva ja Piusa jõgi)
või ka istutatult elamute juures.

Välimus

Halapaju on 1–12 m (tavaliselt 3–8 m) kõrgune puu või põõsas. Võrsed on halapajul punakaspruunid kuni lillakaspunased. Tal on tumepruunid või tumepunased (erepunased või kollakad) sinaka kirmega pikad, peened ja hargnevad oksad. Oksad on sageli rippuvad.
Ovaalse kujuga pungad on punased või tumepunased, pikkusega kuni 6 mm pikad. Lantsetjad, kiiljad lehed (harva joon-lansetjased), mille pikkus on 6–15 cm ja laius 0,7–1,2 cm. Alt on nad hallid, ülevalt tumerohelised ja teravad. Rootsud on kollakas-punased, pikkusega 1 cm.
Urvad on silindrilise kujuga 2,5–3,5 cm pikkused. Nad on hõbevalget värvi. Halapaju on kahekojaline taim ja tema urbade järgi ei ole algul võimalik vahet teha, kas oksad on pärit isas- või emastaimelt. 
Halapaju õiel on kaks tolmukat, üks lindikujuline tagameenääre, munakujuline paljas sigimik, pikk emakakael ja pikergune emakasuue. Emasurvad saavad heleroheka värvuse just väljaulatuvatelt emakasuudmetelt.

Ökoloogia

Tavaliselt kasvab veekogu kallastel (jõgede, järvede, ojade kallastel).
Halapaju õitseb vara, koos paiselehega. Õitsemise ajal, mis kestab nädal-paar, annavad isasurbadele värvi kollased tolmukapead. Pajude isastaimed on kevadel väga olulised mesilaste õietolmuga varustajad, emastaimedelt saab ainult mett.

Rahvameditsiinis

Lehtedest valmistatakse salitsiini sisaldusega teed või vesitõmmist, mida kasutatakse palavikuvastase ainena. Salitsiin on glükosiid, mis moodustub salitsüülhape organismi sattumisel. See hape on keemiliselt sarnane aspiriinis sisalduva happega, aga nendel on erinevused toime suhtes. 
Taime koorest valmistatakse ürditeed, millel on soodne toime seedimisele. Tee taastab isu ja omab kõhulahtisuse vastaset efekti. Samuti selle vesitõmmisega ravitakse artriiti, neuralgiat, ja üldist valu.

Vastunäidustused

Halapajust valmistatud droogi ei tohi kasutada kui inimesel on suurenenud tundlikkus salitsülaatide suhtes või kui inimene võtab verd vedeldavaid ravimeid.

Keemiline koostis

Lehed sisaldavad salitsiini, antokloore, parkaineid ja askorbiinhapet.
Kuressaare Püha Nikolai kogudus

Kuressaare Püha Nikolai kogudus on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku kogudus Kuressaares.
Mart Elango

Mart Elango (8. jaanuar 1936 – 12. veebruar 1996) oli eesti füüsik.
Ta lõpetas 1954. aastal Tartu 1. Keskkooli.
Ta töötas esmalt Teaduste Akadeemia Füüsika ja Astronoomia Instituudis, uurides võredefektide tekitamist kristallides.
Esimese eesti füüsikuna töötas ta sünkrotronkiirgusega 1969. aastal Wisconsinis USA-s, hiljem ka Novosibirski ja Lundi kiirenditel. Nendest uuringutest kasvas välja uus töösuund Eesti füüsikas, röntgenspektroskoopia, ja Mart Elangost sai röntgenspektroskoopia labori juhataja Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudis, praeguses Tartu Ülikooli Füüsika Instituudis.
Ta oli tahkisefüüsika (hiljem laseroptika) kateedri asejuhataja ja juhataja (1976–1992) ning tahkisefüüsika õppetooli professor (1992–1996).
Temalt ilmus üle 120 artikli ning monograafia "Elementaarsed mitteelastsed kiirgustekkelised protsessid", mis on tõlgitud ka inglise keelde. Raamat sai Eesti Vabariigi teaduspreemia.
Mart Elango on kirjutanud ka aimeartikleid ning artikleid Eesti entsüklopeediasse.

Isiklikku

Tema isa oli pedagoogikateadlane Aleksander Elango, õde on bioloog Anne-Liis Sõmermaa. Tema tütred on keeleteadlane Renate Pajusalu ja haridustegelane Irene Käosaar.
Lihula vald

Linn

Lihula

Külad

Lihula vallas oli 40 küla: Alaküla, Aruküla, Hälvati, Jõeääre, Järise, Keemu, Kelu, Kirbla, Kirikuküla, Kloostri, Kunila, Laulepa, Lautna, Liustemäe, Matsalu, Meelva, Metsküla, Mõisimaa, Nurme, Pagasi, Parivere, Peanse, Penijõe, Petaaluse, Poanse, Rannu, Rootsi, Rumba, Saastna, Seira, Seli, Soovälja, Tuhu, Tuudi, Vagivere, Uluste, Valuste, Vanamõisa, Võhma ja Võigaste küla.

Ajalugu

26. septembril 1991 muudeti Lihula külanõukogu Lihula vallaks.
1999. aastal ühinesid Lihula vald ja Lihula linn ühtseks omavalitsusüksuseks Lihula vallaks.
20. jaanuaril 2014 taastati 15 endist küla.
Valla alal on kunagine Matsalu mõis.
Andres Tabun

Andres Tabun (sündinud 1. detsembril 1954 Tallinnas) on eesti näitleja.

Haridustee

Aastal 1973 lõpetas ta Türi Keskkooli.
Töötas 1976–1999 Ugala teatris ning 1999–2001 Kuressaare Linnateatris. Aastal 2001 naasis ta Ugalasse.
Nils Bielke (1569–1639)

Vabahärra Nils Turesson Bielke (5. november 1569 Hörningsholmi loss, Mörkö saar, Södermanland – 17. detsember 1639 Salsta loss, Uppsala lään) oli Rootsi riigitegelane. 
Ta sai 12. augustil 1608 koos Rootsi riigikantslerist venna Svante Turesson Bielkega (1567–1609) Rootsi vabahärraks (nr 6), oli 15. juunist 1623 Turu õuekohtu esimene president.
Assassin's Creed Syndicate

"Assassin's Creed Syndicate" on Ubisoft Quebeci välja töötatud ja Ubisofti avaldatud ajalooline seiklusmärulimäng.
See ilmus 23. oktoobril 2015 PlayStation 4 ja Xbox One'i jaoks ning 19. novembril 2015 Microsoft Windowsi jaoks. See on üheksas peamine osa "Assassin's Creedi" mängude sarjas, 2014. aastal ilmunud "Assassin's Creed Unity" järg.

Sündmustik

Mängu tegevus leiab aset 1868. aastal, keset Victoria ajastu eluolu Suurbritannia pealinnas Londonis, Inglismaa tööstusrevolutsiooni südames. Palgamõrvarite usku tunnistavad kaksikud Jacob ja Evie Frye saboteerivad erinevaid ülesandeid täites templirüütleid ning nende salaliitu, navigeerivad organiseeritud kuritegevuse koridorides ja vabastavad Londoni linnajagusid ordu võimu alt. Nende juhtimiskeskus asub pidevalt raudteejaamu vahetaval erarongil Bertha, mida haldab šotlanna Agnes MacBean.
Missioonide täitmise teekondadel kohtavad nad romaanikirjanik Charles Dickensi, bioloogi Charles Darwini, leiutajat Alexander Graham Belli, poliitteoreetikut Karl Marxi, õenduse rajajat Florence Nightingale'i, viimast Sikhi impeeriumi maharadžat Duleep Singhi, seersant Frederick Abberline'i (Metropolitan Police Service'i ametnikku, kes uuris Whitechapeli mõrvu), peaminister Benjamin Disraelit ning kuninganna Victoriat.
Jacobi lapselaps Lydia Frye aitab esimese maailmasõja aegses lisasegmendis Winston Churchillil kaitsta Tower Bridge'i ümbruskonda Saksa Riigi kliki spionaaži ja õhurünnakute eest.

Järelosa

Mängu järelosa "Jack the Ripper", mis kujutab sarimõrvar Rappija Jacki probleemistikku, toimub 1888. aastal kahes virtuaalses linnajaos: Whitechapelis ja City of Londonis.
Maksud

Fiskaalpoliitilised otsused

Maksudega seonduvad otsused kuuluvad fiskaalpoliitika alla.

                           SKT          Intressimäär
 Maksude tõstmine        väheneb          langeb
 Maksude alandamine      kasvab           tõuseb
Kirjeldatud tulemust võib loota siis, kui muud tingimused majanduses ei muutu. Aga nii ei ole see kunagi – näiteks majanduse edendamiseks makse alandades peab valitsus oma kulutusi vähendama või rohkem laenama. Mõlemal juhul majanduskasv aeglustub. Riigi majanduskasvu mõjutavaid sündmusi on maailmas muidki. Peale selle ei ilmne majanduspoliitiliste sammude mõju kohe, vaid see võtab aega (täpset ajakulu ei teata). Samuti on võimalik, et enne kui maksude mõju alandamine hakkab mõju avaldama, on riigi majandus muude tegurite mõjul juba kasvama hakanud.

Kes peaksid makse maksma?

Kasumiprintsiibi järgi peaksid need, kes saavad valitsuse programmist tulu, selle eest ka maksma. Selle alusel peaksid maantee või silla ehituse eest maksma need, kes neid ka kasutavad – sõidukijuhid. Maksuvõimelisuse printsiibi järgi tuleks makse koguda proportsionaalses vastavuses sellega, kui palju inimesed on võimelised maksma. Inimene, kes teenib aastas 100 000 krooni, on võimeline enam makse maksma kui see, kes teenib 25 000 krooni. Aga kui palju enam peaks makse maksma suurema sissetulekuga inimene – kas tema maksevõime on neli, kümme või ainult kaks korda suurem? Majandusteadlased ei oska sellele vastata. Eeldatakse vaid, et kuna üks kroon rikkale annab tundavalt vähem kui vaesele, siis peaks ka jõukam inimene olema valmis protsentuaalselt rohkem raha maksudeks loovutama ehk tema maksevõime on suurem.
Seega pole üllatav, et inimesed jõuavad erinevatele järeldustele maksu suuruse osas, mis kõige paremini nende maksevõimele vastab. Mõned inimesed väidavad, et maksuprotsent peaks olema erineva sissetulekuga inimeste jaoks ühesugune, sest suurem sissetulek on jõukamate inimeste oma tarkuse ja püüdlikkuse tulemus. Samas on neid, kes leiavad, et jõukamad inimesed peaksid maksma maksudest suurema protsendi tuludest. Vaidlused keskenduvad erinevustele proportsionaalse ja progressiivse maksusüsteemi vahel.
Ivar Unt

Haridus

Pärast Valga Gümnaasiumi lõpetamist 1995. aastal alustas ta õpinguid Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas, kus ta omandas bakalaureusekraadi majandusprotsesside modelleerimise ja majanduspoliitika erialal 1999. aastal . Aastatel 2010–2012 õppis Ivar Unt Eesti Maaülikoolis ettevõtluse ja ökonoomika erialal, kus omandas magistrikraadi.

Töökäik

Aastatel 1999–2007 oli Unt Valga linnavalitsuse aselinnapea, kus oli tema kureerida hariduse-, kultuuri- ja sotsiaalvaldkond.  
Ivar Unt oli Valga linnapea aastail 2007–2011. 
1. augustist 2011 on ta Valga maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhataja, kus on tema vastutada maakonna strateegilised plaanid ja arengukavad ning projektide koostamine ja juhtimine. 
Alates 2015. aastast on Ivar Unt OÜ Trintle omanik. Ettevõte tegeleb e-kaubanduse, hauaplatside hoolduse ja pensionikindustuse nõustamisega.

Poliitiline tegevus

Ivar Unt kuulub Eesti Reformierakonda alates 2000. aasta 28. jaanuarist, Eesti Reformierakonna volikogusse ning juhib Reformierakonna Valga piirkonda.
Valga linnavolikogu valis Ivar Undi linnapeaks 28. märtsil 2007 ja avaldas talle umbusaldust 4. märtsil 2011.
Alates 2013. aasta kohaliku omavalitsuse valimistest oli Ivar Unt Valga linnavolikogu esimees. 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel sai Unt Valga linnas 90 häält. Enam hääli on ta saanud 2009. aastal (563 häält).

Isiklikku

Ivar Unt on abielus, peres on kolm last. 
Unt on tegelenud poksiga alates 15. eluaastast ning ta juhib Valga poksiklubi Nahkkinnas. Lisaks omab ta rahvusvahelist poksikohtuniku esimese tärni litsentsi. 
Ta kuulub korporatsiooni Fraternitas Estica. Tema hobid on ulmekirjanduse lugemine (lemmikautorid Asimov, Clarke, Simak), bridž ja jalgrattasõit. Unt on läbinud poolmaratoni (21 km) ajaga 2:08:08. 
Ivar Unt on auastmelt Eesti Kaitseväe lipnik.
Saadjärve Rattaaed

Saadjärve Rattaaed on endine spordiehitis Tartu maakonnas Tartu vallas Tormi külas Piibe maantee ääres, tollase haldusjaotuse järgi Tartumaal Äksi kihelkonnas.
Võssakasvanud kurvides kaldpindne ringrada on osaliselt säilinud. Ehitisest on nähtav vana velodroom ja mälestuskivi, mis pühendatud 1896. aastal asutatud Saadjärve Jalgratta Sõitjate Seltsile - esimesele eesti spordiseltsile.
Kivi paigaldati Jõgeva jalgrattaspordi veteranide poolt 1986. aastal, kui möödus 100 aastat rattasõitjate seltsi asutamisest. Endise rattaaia tähistamisel ja mälestuskivi paigaldamisel oli suur osa Kalev Raudsepal ning jalgrattaspordi veteranidel.

Ajalugu

Tartumaal, Saadjärve vallas sündinud Karl Vestel pidas samas kaupmeheametit. Tema teened on märkimisväärsed kogu Eesti spordiajaloos. 1896. aastal hakkas ta Saadjärvele organiseerima rattasõitjate seltsi. Pärast pikki vaidlusi ja kooskõlastamisi registreeriti 20. detsembril 1896. aastal Saadjärve Jalgratta Sõitjate Seltsi põhikiri. See oli esimene maal tegutsev eestlaste spordiselts Tsaari-Venemaal. Veebruaris 1897 valiti seltsi juhatus, mille esimeheks sai Vestel. Tema eestvedamisel hakati sama aasta kevadel Tormi talu maadele rajama rattasõidu ringrada. Treki maa renditi Tormi talu omanikult J. Torrimilt. Selle ehitamisel olid abiks ümbruskonna talumehed. Lähte kruusaaugust veeti kruusa, enne kevadtööde algust jõuti kohale vedada ka puit ja savi. Töödeks kasutati pühapäevi, hilisõhtuid ja isegi öötunde. Rattaaia avamine toimus 20. juunil 1897. Tee õnnistas sisse tollane Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja Franz Hollmann. Ringraja pikkus oli 355,6 meetrit, st 1/3 versta ja oli sama pikk kui Tartuski.
Augustis peetud avavõistluste kohtunikeks olid Tartu linna parimad jalgratturid Hint ja Rüter ning kohalik sõidujuht Sõber. Võitjaks tuli Karl Vestel, kes sõitis 2 versta 2 minuti 37,2 sekundiga. Võidusõite korraldati usinalt, kaasa teha lubati ka linnarahval, kes olid varem keeldunud maamehi tunnustamast. Seltsi tegevusaeg jäi lühikeseks, põhjuseks peetakse tüli Tormi talu peremehega, kelle hinge ei mahtunud seltsi agar tegevus; võimalik, et ka tulud. Tüli algas rendi suurendamise pärast, mis viis rendilepingu lõpetamiseni ja seltsi likvideerimiseni 1912. Kokku tegutseti 16 aastat.
Kõrvitsalised

Kõrvitsalised (Cucurbitaceae) on taimesugukond kõrvitsalaadsete (Cucurbitaceae) seltsist.
Sugukonda kuulub 95 perekonda kokku umbes 965 liigiga.
Władysław Bartoszewski

Władysław Bartoszewski (eesnimena kasutatud ka Władisław; 19. veebruar 1922 Varssavi – 24. aprill 2015 Varssavi) oli poola ajaloolane, ajakirjanik ja poliitik.
Aastal 1995 ja 2000–2001 oli ta Poola välisminister.
9. mail 2002 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola välisministrina ja Eesti toetamisel NATOga liitumisel.
Seestütlev kääne

Seestütlev kääne ehk elatiiv on sisekohakäänete hulka kuuluv lähtekääne, mis esineb peamiselt soome-ugri keeltes.
Ants Tõnis Piip

Ants Tõnis Piip (10. juuni 1921 Tartu – 24. november 1986 Waukegan, Illinois, USA) oli eesti päritolu Ameerika Ühendriikide okeanograaf.

Elulugu

Ants Tõnis Piip on Eesti poliitiku (Eesti Vabariigi seitsmes peaminister), õigusteadlase ja diplomaadi  Ants Piibu poeg. Piip lõpetas 1940 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja õppis 1941–1943 Tallinna Tehnikaülikoolis elektrotehnikat. Aastal 1943 põgenes ta Soome ja töötas 1944 Soome Ringhäälingus. Soomest siirdus 1944 edasi Rootsi. Aastatel 1945–1951 töötas Lidingös AGA laboriinstituudis ultraheli- ja akustikaseadmete ning raadiomajakate kallal. Seejuures lõpetas 1950 Stockholmis Kuningliku Tehnikaülikooli tsiviilinsenerina. 1951 asus Piip USA-sse, kus jätkas elektrotehnika ja füüsika õpinguid, kaitstes 1953 Notre Dame'i ülikoolis Indianas teadusmagistri kraadi.
Aastatel 1951–1953 oli Piip USA-s Indianas Notre Dame'i ülikooli õppejõud ja uurija. 1953–1961 ehitas ja katsetas ta füüsikalisi ja elektroonilisi aparaate algul Boston Radio Corporationis, seejärel Radio Corporation of America laboris. 1961–1973 oli ta Columbia Ülikooli Lamont-Doherty geoloogiaobservatooriumi ja Bermudal asuva geofüüsika välijaama vanemteadur. 1973–1974 oli Piip Austraalias Commonwealth Scientific and Industrial Research Organizationi (SCIRO) okeanograafia osakonna külalisteadur ja 1974–1980 mereuuringute konsultant. 1981 naasis Piip USA-sse.
Piip oli raadioamatöör ja tema kutsung oli ES 5E.

Teadustöö

Ants Tõnis Piip uuris süvamere füüsikalist okeanograafiat: süvavete mikrostruktuuri, allveeakustilisi omadusi ja siselainetust. Ta lõi ja arendas uusi elektroonilisi mõõteriistu ja -meetodeid meresügavuste omaduste mõõtmiseks.
Valli (eesnimi)

Valli on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 393. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Valli 314 naisel.
Richard Addinsell

Richard Stewart Addinsell (13. jaanuar 1904 London – 14. november 1977 Brighton) oli inglise helilooja, kes on tuntud peamiselt lava- ja filmimuusika autorina.

Elulugu

Addinsell sündis Londonis raamatupidaja William Arthur Addinselli ja tema abikaasa Annie Beatrice Addinselli (sündinud Richards) teise pojana. Ta sai üldhariduse kodus ja astus seejärel Oxfordi Ülikooli Hertfordi kolledžisse õigusteadust õppima, kuid kaotas peatselt selle vastu huvi ja lahkus 18 kuud kestnud õpingute järel, et pühenduda muusikale.
1925. aastal astus ta Kuninglikku Muusikakolledžisse, kuid pidas sealgi vastu vaid kaks õppeaastat ja lahkus taas ilma diplomita. Selleks ajaks oli ta asunud tegema kaastööd André Charlot' revüüteatrile Londonis, kus tema heaks kolleegiks kujunes Briti popmuusika säravamaid heliloojaid Noel Gay. 1928. aastal töötas ta The Old Vici teatris tegutsenud projekti Adam's Opera juures, kus tegi tihedat koostööd naisdramaturgi Clemence Dane'iga. Tema kujunemisperioodi lõpuks võib pidada 1929. aastat, mil ta sooritas ringreisi Euroopa muusika- ja teatrielu tähtsamates keskustes, külastades ka Berliini ja Viini.
1930. aastad tõid Addinsellile tuntuse filmiheliloojana. Tema esimeseks filmiks oli 1932. aastal valminud muusikaline komöödia "His Lordship", mille lavastas Michael Powell. Samal aastal kirjutas ta mõned vahepalad Broadwayl lavastatud muusikalile "Alice imedemaal". Sõnad Addinselli muusikale kirjutas omakorda Clemence Dane.
Aastatel 1933–1935 elas helilooja Ameerika Ühendriikides, luues seal muusikat Hollywoodi filmidele.
1940. aastatel tegi Addinsell tihedat koostööd Joyce Grenfelliga, kirjutades muusikat tema revüü- ja monoetendustele.
1960. aastatel tõmbus ta üha enam avalikust elust tagasi, võõrandudes ka lähedastest sõpradest. Ta suri 1977. aastal Brightonis ja tema matusetalitus leidis aset Golders Greeni krematooriumis.
Addinselli kauaaegne partner ja elukaaslane oli moekunstnik Victor Stiebel.

Looming

Richard Addinselli tuntuimaks muusikapalaks on 1940. aastal valminud Varssavi kontsert, mille ta kirjutas 1941. aastal linastunud filmile "Dangerous Moonlight". Tegemist on ka tänapäeval populaarse kontsertpalaga. Addinsell sai ülesande pala kirjutada, kui Sergei Rahmaninov oli sellest keeldunud ja teos püüab jäljendada suure vene helilooja stiili.
Kokku kirjutas Addinsell muusikat enam kui 40 mängu- ja dokumentaalfilmile. Muuhulgas on ta komponeerinud muusika filmidele "Hüvasti, mr. Chips" (1939), "Blithe Spirit" (1945), "Under Capricorn" (1949), "Scrooge" (1951) ja "The Prince and The Showgirl" (1957).
Sigade revolutsioon

Film arvudes

2004. aasta jooksul kogus film Eesti kinodes 26 345 vaatajat.
Laicene raudteepeatus

Laicene raudteepeatus oli raudteepeatus Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Hopa piirkonna Hopa vallas. Jaam asus Gulbene raudteejaamast 56,8 kilomeetri kaugusel.
Peatus avati aastal 1935 Riia-Pihkva kivitee ülesõidukoha juurde. Peatus suleti teise maailmasõja ajal ja hiljem seda uuesti ei avatud.
Šotimaa

Sümbolid

Šotimaa rahvuslill on karuohakas ja rahvusloom ükssarvik.
Šotimaa kaitsepühak on apostel Andreas. Šotimaa lipul on Andrease rist.

Loodus

Grampiani mägedes paikneb Suurbritannia ja ühtlasi Briti saarte kõrgeim tipp Ben Nevis (1343 m).
Suurimad järved on Loch Lomond ja Loch Ness.

Rahvastik

Suurimad linnad on Glasgow, Edinburgh, Aberdeen, Dundee, Inverness ja Stirling.
Šoti päritolu inimesi elab väljaspool Šotimaad palju rohkem kui Šotimaal. 9,2 miljonit USA elanikku väidab end olevat vähemalt osaliselt šoti päritolu. Šoti päritolu kanadalasi on Kanada rahvaloenduse andmeil 4,7 miljonit. Viiendik Uus-Meremaale asunud inimestest pärineb Šotimaalt.

Majandus

Nii nagu teiste Euroopa Liidu osade, nii ka Šotimaa majandus on tihedalt seotud teiste Euroopa Liidu osadega.
Kuni 1970. aastateni domineeris Šotimaa majanduses rasketööstus, mida vedasid laevaehitus Glasgow's, kivisöe kaevandamine ja terase tootmine. Põhjamerest kaevandati naftat.
Alates 1970. aastatest on Šotimaal tugevalt arenenud kolmanda sektori majandus: turism ja pangandus. Edinburgh on Euroopa suuruselt kuues rahanduskeskus Londoni, Pariisi, Maini-äärse Frankfurdi, Zürichi ja Amsterdami järel.

Kultuur

Šoti rahvariiete hulka kuulub meeste kantav seelik kilt. Šoti rahvamuusikast on tuntud torupillimäng, tantsudest džiig.
Šotimaa vanim ülikool on 1410–1413 vahel asutatud Saint Andrewsi ülikool, suurimad on Glasgow' ülikool, Aberdeeni ülikool ja Edinburghi ülikool.
Šotimaa rahvusluuletajaks on Robert Burns. Tuntud kirjanike seast on šotlased Walter Scott, Arthur Conan Doyle ja Iain Banks.
Tuntud šoti näitlejad on Sean Connery, Ewan McGregor ja Deborah Kerr.
Šotimaalt on pärit paljud pop- ja rokkmuusika ansamblid, kellest mõned tuntumad on Travis, Wet Wet Wet, Belle and Sebastian, Texas ja Simple Minds. Gaelikeelset rokkmuusikat on viljelenud Runrig. Laialt tuntud on samuti lauljanna Annie Lennox.

Sport

Kui võrrelda Šotimaad teiste omavalitsuslike piirkondadega maailmas, siis Šotimaa jaoks on sport eriti tähtis. Šotimaa kuulub paljude spordialade katusorganisatsioonidesse mitte Suurbritannia kaudu, vaid iseseisvalt ja osaleb rahvusvahelistel võistlustel oma võistkonnaga. Niisuguste spordialade hulka kuuluvad näiteks jalgpall, ragbi ja kriket. Siiski osalevad Šotimaa sportlased olümpiamängudel eranditult Suurbritannia võistkonna koosseisus, kuid Rahvaste Ühenduse mängudel osaleb ta eraldi.
Rahvaste Ühenduse mängud on toimunud Šotimaal 1970 ja 1986 ning toimuvad jälle 2014.
Šotimaa jalgpallikoondis on asutatud 1872 ja vanuselt teine jalgpallikoondis maailmas Inglismaa järel. Jalgpalli maailmameistrivõistlustele on Šotimaa pääsenud koguni 8 korda ja Euroopa meistrivõistlustele 2 korda, kuid pole kordagi alagrupist edasi pääsenud.
Tuulose vald

Külad

Juttila, Karutta, Lakkola, Pohjoinen, Sairiala, Sydänmaa, Syrjäntaka, Teuro, Toivaala
Johann Koehler

Johann Caspar Koehler (8/20. aprill 1803 Tallinn – 20. juuli/1. august 1853 Narva) oli Narva bürgermeister.
Tema isa oli ehitusmeister Heinrich Wilhelm Koehler.
Ta õppis 1821–1824 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, korporatsioon Estonia asutajaliige.
Oli eraõpetaja, 1825–1830 Narva rae sekretär, 1830 õpetatud raehärra ja 1830–1853 justiitsbürgermeister.
Tema abikaasa oli Karoline Zorn.
Sümmeetriline vahe

Näited

Näiteks hulkade {1, 2, 3, 4, 5} ja {4, 5, 6, 7} sümmeetriline vahe on {1, 2, 3, 6, 7}.
Hiiumaa malevkond

Hiiumaa malevkond on Kaitseliidu Lääne maleva malevkond, mis tegutseb Hiiumaal.
18. aprillil 1925 nimetati Lääne maleva V malevkond ümber Hiiumaa malevkonnaks.
1926. aastal oli Hiiumaa malevkonna pealik leitnant Ernst Johanson, tema abiks oli lipnik R. Takking. Hiiumaa malevkond suutis endale 1926. aastal spordiplatsi soetada, aasta lõpuks jõudsid kohale ka spordiriistad.
Hiiumaa malevkond taastati mais 1992.
2008. aastal sai Hiiumaa malevkond kaks Hollandist ostetud veokit DAF.
Hiiumaa malevkonna pealik on leitnant Urmas Selirand. Alates 2012. aastast on malevkonnapealik leitnant Mart Reino.
Ruusmäe rahvamaja

Ruusmäe rahvamaja on rahvamaja Võru maakonnas Rõuge vallas Ruusmäe külas. Rahvamaja eesotsas on Sirje Pärnapuu.
Rahvamaja asutati 1956.
Jacksoni maakond (Ohio)

Jacksoni maakond (Jackson County) on maakond USA-s Ohio osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39° 01′ N, 82° 37′ W
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Jackson.
Maakonna pindala on 1092 km², millest 3 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 33 225. Aastal 2000 oli elanike arv 32 641.

Ajalugu

Jacksoni maakond moodustati 1. märtsil 1816. aastal Athensi, Gallia, Rossi ja Scioto maakonna osadest. Maakond sai nime seitsmenda Ameerika Ühendriikide presidendi Andrew Jacksoni järgi.