Aleister Crowley

Noorpõlv

Edward Alexander Crowley sündis 1875. aasta 12. oktoobri öösel kella 11 ja 12 vahel Inglismaal Warwickshire'is Leamington Spas.
Tema vanemad olid jõukas pruulikojaomanik ja ilmikpreester Edward Crowley ja tema abikaasa Emily Bertha Crowley (sündinud Bishop). Nad olid pühendunud kristlased, kes kuulusid vabakiriklikku liikumisse Plymouth Brethren. Nad tahtsid ka pojas juurutada sügavat usku.
Poiss kasvas üles oma vanemate rangete moraalinormide õhkkonnas. Juba väikese lapsena (umbes 1879) pidi ta käima hommikustel piiblitundidel. Piiblit (King James Version) tuli järgida sõna-sõnalt. Noorukina nentis ta, et teda erutasid veriste piinamiste kirjeldused ja kujutlus, et ta ise kannatab surmapiinade käes.
Isa suri 1887 suuõõnekartsinoomi (poiss oli 11-aastane). Poeg päris 17 000 naela, mis oli suur varandus. Vanaisa, kes oli pruulikojaomanik, oli 19. sajandi keskpaigas avanud kõrtside keti, kus peale õlle pakuti ka singi- ja juustuleibu. Need tänapäeva kiirtoidurestoranide sarnased asutused olid Londoni ametnike seas populaarsed ning ta teenis nendega terve varanduse. Et poiss oli oma isa ainuke järglane, sai ta päranduse, mis võimaldas tal ära elada ilma leivateenimise ja rahamuredeta.
Pärast isa surma pühendus Crowley ema fanaatiliselt poja õpetamisele, kuid pojas tekitas kristlus vaid vastuhakku ja mässumeelsust, sest talle tundus, et kristlus peab patuks kõige inimlikumaid omadusi üldse. Seetõttu ristis ema noormehe hüüdnimega "Metsaline", mida Crowley sestpeale aastaid uhkusega kandis.
1888 andis ema tollal 13-aastase poisi kristlikku internaati. Seal püüti teda vägisi (poolteiseaastase isolatsiooniga) "ümber kasvatada", sest ta oli seksuaalsete kontaktidega teiste lastega internaadi reegleid rikkunud.
Aastal 1895 asus Crowley Cambridge'i ülikooli Trinity College'is humanitaarteadusi õppima. Sel ajal tärkas temas huvi mägironimise vastu. Muu hulgas ronis ta Alpides. Samasse aega jäävad tema esimesed luulekatsetused.
Aastal 1896 leidis aset otsustav läbielamine, mis tegi ta teadlikuks oma "maagilisest väest". Samal aastal jättis ta ülikooli pooleli ning hakkas end keldipäraselt Aleisteriks kutsuma.

Filosoofilised ja religioossed vaated

Vastukaaluks kristlusele lõi Crowley iseenda filosoofiliste vaadete süsteemi, mis koosnes erinevate Idamaade usundite (sealhulgas budism, hinduism, tantra – tänapäeva lääne seksuaalmaagia eelkäija, zoroastrism ja mitmed joogasüsteemid), Lääne okultismi, mida harrastas ja arendas ka Kuldse Koidiku Hermeetiline Ordu, segatuna Kuldse Koidutähe Ordu (O.T.O. – Ordo Templi Orientis) kasutatud vabamüürlaste rituaalidega. Kõik see põhines nö. "teaduslikul skeptitsismil".
Ta keskendus müstiliste ja maagiliste nähtuste uurimisele teaduslike meetodite abil. Ta leidis, et kõike müstilist ei peaks võtma täisväärtusliku ja täieliku tõena, kuna alles teaduslik uuring pidi alla joonima selle tõelise religioosse mõtte. 
Tihti avaldas Crowley enda ajastu kohta äärmuslikke ja liiga vabameelseid seksuaalseid vaateid, põimides neid enda luuletustesse ja traktaatidesse. Ta defineeris seksuaalmaagiat, kui seksuaalakti ärakasutamist koondamaks enda tahet mitteseksuaalse maailma mõjutamisele. Inspiratsiooni sai ta ameeriklasest autorilt Paschal Beverly Randolphilt, kes soovitas oma "Eulise raamatus" seksuaalmaagia praktiseerijatel ära kasutada orgasmihetke, et lausuda enda "palve" tulevaste sündmuste suunamise ja/või mõjutamise eesmärgil.

Thelema

Crowley loodud religioosse või müstilise süsteemi valda langeb ka enamik tema mitte-ilukirjanduslikke teoseid. Süsteem põhineb filosoofilisel ja radikaalsel libertarismil, mis mõneti sarnaneb Nietzsche maailmavaatega, ning müstilisel initsiatsioonisüsteemil, mida rakendas Kuldne Koidik.
Teose põhiteese on üldiselt kaks:
"Thou what thou wilt shall be the whole of the Law" – "Ainus seadus on – tee mida soovid ja tegema pead". See lause pidi Crowley meelest inspireerima inimest otsima enda kõrgemat teadvust, üldist heaolu ja tasakaalu, mitte keskenduma hetkelisele ja väheldasele minale ning tema ihadele ja soovidele.
"Love is the law, love under will" – "Armastus on seadus, armastus tahte väe all".
Crowley nägemus "armastusest" on sama keeruline, kui tema nägemus "tahtest". Juba "Kuldne Koidik" nägi maailma käimapaneva jõuna mehe ja naise vahelist seksuaalset pinget. Crowley ristis selle nimega sexual magick (seksuaalmaagia). Just see on tegelikult üks läbivamaid teemasid Thelemas üldse.