google/wiki40b huggingface dataset:
Tsemendivabriku "Port-Kunda" võlatähikud

Tsemendivabriku "Port-Kunda" võlatähikud anti välja Kunda tsemendivabriku poolt Saksa okupatsiooni algul, 20. augustil 1941.
Võlatähikute väljaandmise põhjuseks oli sularahapuudus pärast NSV Liidu riigipanga Rakvere osakonna evakueerimist 6. augustil 1941. Loa võlatähikute väljaandmiseks 220.000 rubla ulatuses andis Rakvere Saksa komandant 19. ja Viru maavalitsus 20. augustil 1941.
Neid emiteeriti nimiväärtuses 1–25 rubla, millest 1-, 3- ja 5-rublaseid anti välja 1500, 10-rublaseid 750 ja 25-rublaseid 2000 eksemplari. Nende kehtivuse tähtajaks oli 1. oktoober 1941, kuid seda võis ühe kuu kaupa pikendada kuni 1. jaanuarini 1942. Osadel võlatähikutel on Ubja põlevkivikaevanduse tempel.
Võlatähikuid lasti kaasaegseil andmeil käibele umbes 70.000 rubla väärtuses, neid kasutati palgamaksmiseks Kunda tsemendivabriku töölistele ja nad kehtisid kokkuleppel Kunda ühiskaupluse ja erakaupmeestega kuni väljaostmiseni tsemendivabriku poolt.
Võlatähikud kaotati käibelt Saksa Riigipanga Tallinna osakonna nõudmisel 15. novembriks 1941 ja neid osteti välja 67.233 rubla eest, seega jäi neid ümbervahetamiseks esitamata umbes 850 rubla väärtuses.
Morotai

Morotai on üks Maluku saartest. Saar asub Halmaherast põhjas.
Saare pindala on 1800 km².
Morotai on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 1250 meetrit.
Saar kuulub Indoneesia Põhja-Maluku provintsi.
Painuva rändrahn

Painuva rändrahn ehk Painuva kivi on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Turbuneemel Eru lahes. Selle ümbermõõt on 34,1 m, pikkus 12,2 m, laius 11,1 m ja kõrgus 5,2 m ja maht 340 kuupmeetrit.
Rahvapärimuse järgi on see üks Kalevipoja viskekividest.
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri A-alagrupp

2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri A-alagrupi mängud leidsid aset 17.-24. juunini 2017. Seal osalesid Venemaa, Uus-Meremaa, Portugal ja Mehhiko. Kaks parimat meeskonda (Portugal ja Mehhiko) pääsesid edasi poolfinaalidesse.

Mängud

Kõik ajad on Moskva aeg (UTC+3).
Operatsioon Õ

Operatsioon Õ oli Eesti tantsumuusika ansambel. Ansambel asutati enne 1995.
Luigerahu

Loodus

Alla ühe meetri kõrgust saarekest katab suur hulk rändrahne ja väiksemaid kive. Selle tõttu, et need madalas vees suhteliselt hajusalt asetsevad, ei ole Luigerahu piire võimalik väga täpselt määrata. Saare rannajoone pikkus on 197 meetrit.
Jaanilinna Jumalaema Uinumise kirik

Jumalaema Uinumise kirik (vene keeles Церковь во имя Успения Пресвятой Богородицы) on õigeusu kirik Jaanilinnas.
Erinevate hinnangute järgi ehitati kirik Jaanilinna kindlusesse kas 15. sajandi lõpul või 16. sajandil. Kivihoone ehitati aastatel 1507–1509 oletatavasti Markus Greki juhendamisel. See koosnes kahest osast: põhjapoolsest kirikuhoonest ja lõunapoolsest tiibhoonest. Rootsi ajal muudeti kirik luterlikuks garnisonikirikuks. 1704. aastal vallutasid Narva ja Jaanilinna Vene väed ning kirik suleti. 1740. aastatel taastati pühakoda õigeusu jumalateenistuste jaoks.
1750. aastatel taastati tiibhoone, millest sai eraldi Jaanilinna Jumalaema Kaitsmise kirik. Kirikutornid olid telkkatustega, oletatavasti sel ajal sai tiibhoone kellatorni. Tööde tulemusena sai kahest hoonest koosnev kirikute ansambel omapärase välimuse.
Jumalaema Uinumise kirikus säilitati Jumalaema Hodegetria ikooni. Pärimuse järgi jäi see ikoon 1558. aasta Narva tulekahjus kahjustamata.
Aastani 1827 kuulus kirik Peterburi piiskopkonnale, seejärel anti see üle sõjaväelastele. 1864. aastal tagastati kirik piiskopkonnale.
Jaanilinna Jumalaema Uinumise kiriku koguduse koosseisu kuulusid Jaanilinna elanikud ja ümbruskonna maaelanikud. Kirikut kasutati kuni Teise maailmasõja alguseni.
1944. aasta lahingutes sai kirik rängalt kannatada, kirikuvarad ja kellad läksid kaduma. Aastatel 1976–1987 teostati restaureerimistöid, mille aluseks võeti kiriku esialgne projekt ilma telkkatusteta ja kellatornita.
Aastani 1988 kasutati kirikut kontserdisaalina.
1991. aastal anti kirik üle Vene Õigeusu Kirikule ja taastati jumalateenistused.
Luha tänav (Tallinn)

Luha tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis. Luha tänav algab Koidu tänavalt, ristub Kesk-Ameerika, Väike-Ameerika, Kristiina, Virmalise, Planeedi ja Uue-Maailma tänavaga ning lõpeb Pärnu maanteel.
Luha tänav on oma põhiosas peaaegu loode-kagusuunaline, veidi enne Planeedi tänavaga ristumist pöördub aga itta. Luha tänav on ligikaudu 670 meetri pikkune.

Tänava nimed ja ajalugu

Luha tänav on kujunenud mitmest eri nimega lõigust. Koidu ja Väike-Ameerika tänava vaheline osa oli Uus-Alimanni tänav (saksa keeles Neue Alimann-Strasse, vene keeles Ново-Алиманская улица), mis 23. jaanuaril 1923 sai uueks nimeks Ämariku tänav. Lõik Väike-Ameerika tänavast praeguse Kesk-Luha tänavani oli Kesk-Luha tänav (saksa keeles Mittlere Wiesenstrasse, vene keeles Средне-Луговая улица). Praeguse Virmalise tänava (endise Rulkoviuse tänava) ja Pärnu maantee vaheline osa oli Alam-Luha tänav (saksa keeles Untere Wiesenstrasse, vene keeles Нижне-Луговая улица). 1925. aastal rajati nende tänavate vahele ühendav lõik ning 27. augustil 1927 nimetati tänav Luha tänavaks. Luha tänav sai nime Kristiine heinamaa järgi.
Valgevene Eurovisiooni lauluvõistlusel

2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel

Valgevene riiklik ringhääling BTRC kinnitas oma osalust 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, andes välja rahvusliku eelvooru Eurofest 2009 reeglid. 
Valgevene otsis oma kuuendat esindajat lauluvõistlusel läbi nelja tasemega valikuprotsessi. Esimene tase koosnes professionaalsest žüriist, kes valisid 15 laulu, mis said osaleda poolfinaalides. Poolfinaalid toimusid detsembris, kus professionaalne žürii valis viis finalisti. Rahvuslik finaal toimus jaanuaris ja võitja valiti telehääletuse läbi.
Neljas tase oli artisti eelvalmistus Moskvaks ja 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus.
Laule BTRC-sse sai saata alates 5. oktoobrist kuni 20. novembrini 2008.
Paula Risikko

Paula Sinikka Risikko (sünninimi Pelttari; sündinud 4. juunil 1960 Ylihärmäl) on Soome poliitik, Eduskunna esimees alates 5. veebruarist 2018. Ta kuulub Rahvuslikku Koonderakonda. Ta oli aastatel 2007–2011 Soome sotsiaalteenuste minister (Matti Vanhaneni teises ja Mari Kiviniemi valitsuses). 
Risikko sündis aastal 1960 Ylihärmäl (praeguse haldusjaotuse järgi Lõuna-Pohjanmaa maakonnas). Ta lõpetas aastal 1979 Alahärmäl (praeguse haldusjaotuse järgi Lõuna-Pohjanmaa maakonnas) lütseumi. Aastal 1983 lõpetas ta õendusalased õpingud Seinäjoel, aastal 1985 eriõendusalased õpingud Seinäjoel ja aastal 1987 õenduspedagoogika õpingud Oulus. Aastal 1990 sai ta Kuopio Ülikoolist tervishoiuala magistri kraadi, aastal 1997 kaitses ta Tampere Ülikoolis tervishoiuteaduse alal doktoriväitekirja.
Ta on töötanud meditsiiniõena ja õenduspedagoogina. Ta on aastast 2003 Eduskunna liige (Koonderakonna fraktsioonis).
19. aprillist 2007 kuni 22. juunini 2011 oli ta Soome sotsiaalteenuste minister (nii Matti Vanhaneni teises kui ka Mari Kiviniemi valitsuses). 22. juunist 2011 kuni 24. juunini 2014 oli ta Soome sotsiaal- ja tervishoiuminister Jyrki Kataineni valitsuses. 24. juunist 2014 kuni 29. maini 2015 oli ta Soome transpordiminister ja regionaalminister Alexander Stubbi valitsuses. 22. juunist 2016 5. veebruarini 2018 oli ta Soome siseminister Juha Sipilä valitsuses.

Isiklikku

Ta on aastast 2000 abielus Heikki Risikkoga, nad adopteerisid aastal 2006 Hiina päritolu tütarlapse.
Ants Mölder

Isiklikku

Ants Mölder oli abielus Aime Kuulbusch-Mölderiga.
Vladimir Surovtsev

Vladimir Dmitrijevitš Surovtsev (vene Владимир Дмитриевич Суровцев; 23. jaanuar 1856 – 8. september 1900 Riia) oli Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane. 
Ta oli tiibadjutant (1879), kindralmajor (1895) ja Liivimaa tsiviilkuberner 7. märtsist 1896 kuni 21. septembrini 1900. 
Talle kuulus 1200 tessatini suurune mõis Saratovi kubermangus Balašovi maakonnas.
Eesti keele allkeeled

Eesti keele allkeeled on eesti keeleruumis kasutatavad allkeeled.
Osa allkeeli on kasutusel üle kogu Eesti, osa aga ainult teatud territooriumil või inimrühmades.
Eesti keele arvukaid allkeeli on uurinud Pille Eslon, Tiit Hennoste, Leelo Keevallik, Reet Kasik, Krista Kerge, Mai Loog, Karl Pajusalu, Tõnu Tender, Jüri Viikberg jt.

Keelenormingute olemasolu

Keelenormingute olemasolu järgi jagunevad allkeeled norminguliseks kirjakeeleks ja ilma norminguteta allkeelteks. Kirjakeeles kehtivad ühiskonnas kehtestatud keelenormingud. Ülejäänud allkeeltes juhivad keelekasutust ühiskonnas välja kujunenud ja suuresti kasutajate poolt teadvustamata tavad.

Kasutussituatsioon

Liigitus suhtlemist võimaldava situatsiooni alusel esineb ühiskonnas regulaarselt ja seostub kindlate keeleliste joontega. Siin mõjutavad keelevalikut kasutusolukorra erinevad omadused (dialoog või monoloog, suuline või kirjalik vorm, argine või ametlik suhtlus, näost-näkku suhtlemine või meediatekst). Need on allkeeled, mida kasutatakse kindlates suhtlussituatsiooni tüüpides, näiteks kooliõpetuses, kaupluses või arsti juures käies. Sellised allkeeled on registrid ehk funktsionaalstiilid (ajakirjanduskeel, teaduskeel, jt erialakeeled). Üks tavalisemaid registreid on näiteks suulise spontaanse argisuhtluse keel ehk argikeel.

Kasutajate omadused

Kõigepealt vastandatakse kaks allkeelerühma. Esimeseks rühmaks on ühiskeel ja teiseks murded. Ühiskeelteks nimetatakse allkeeli, mis on kasutusel üle kogu Eesti. Murded, aga ainult teatud Eesti territooriumil või inimrühmades. Murded jagunevad omakorda kohamurreteks ja sotsiaalmurreteks ehk sotsiolektideks.

Kohamurre

Kohamurre on ilmselt vanim säilinud, Eesti lingvistikas enim kasutatud allkeele tüüp. Selle keeleline ühtsus ja erinevus teistest allkeeltest toetub lähestikku elavate inimeste suhtlusele. Neid eristab teistest teadvustamine end rühmana ja oma murret rühmasisese keelena. Kohamurrete ajalise püsivuse loovad peredes koos elavad mitu põlvkonda inimesi. Iga põlvkond õpetab järgmisele põlvkonnale edasi just tolle koha murret.

Sotsiaalmurre ehk sotsiolekt

Sotsiaalmurre on mingile ühiskonnarühmitisele (näiteks vangidele, õpilastele, meremeestele, sõjaväelastele) omane allkeel (kõnepruuk). Sotsiolektide kohta kasutatakse ka sõnu släng, argoo, žargoon, erikeel. Eesti sotsiaalmurdeid ei ole palju uuritud, kuid eristusi on haritud ja harimata, naiste ja meeste ning eri earühmade keelekasutuses. Sotsiolekti puhul on rühmatunnetus sageli väiksem kui kohamurrete puhul. See tuleneb sotsiaalsete rühmade liikuvusest. 

Kõnekeel

Kõnekeel, ka argikeel ehk tavakeel, on igapäevasuhtluses kasutatav keel. See on oma olemuselt vabam, improviseerivam ja spontaansem kui kirjakeel. Argikeelest leiab rohkem lühemaid sõnavorme, sõnade kokkuhääldusi ja liitumeid. Kõnekeeles kasutatakse palju slängisõnu ja fraseologisme. Samuti on sellele omased kõhklused, kordused, katkestused jms. Tavaliselt vahelduvad ka teemad kiiresti ja äraarvamatus suunas. Kõnekeele rohked varjundid on tulnud kõnelejate erinevustest.
Viisud

Viisk (mitmuses: viisud) on 2–3 cm laiustest puukoore ribadest valmistatud ilma sääreta tööjalats.
Pärnu Keskraamatukogu

Kronoloogia

1941. aastal koliti raamatukogu majja Rüütli 30. 1946. aastal loodi lasteraamatukogu. 1953. aasta jaanuarist juunini kandis Pärnu keskraamatukogu Pärnu oblastiraamatukogu nime. 1970. aastal anti raamatukogule Johannes Semperi nimi. 1971. aastal alustati väikeste raamatukogude ühendamist keskraamatukoguga. Moodustati komplekteerimisosakond ning Ülejõe ja Raeküla raamatukogu muudeti keskraamatukogu haruraamatukogudeks. 1973. aastal sai raamatukogu uued ruumid kõrvalmajja Kalevi 28 (praegu Rüütli). Lugejatele avati avar lugemissaal 1974. aasta algul. 1977. aasta suvel avas raamatukogu suvise laenutuspunkti rannas. Laenutuspunkt oli mõeldud puhkajate paremaks teenindamiseks. 1989. aastal otsustas linnavalitsus alustada juurdeehitust Rüütli 30 majale ja laenutusosakond koliti hoonesse Papiniidu 50 (Kultuurikeskus Mai). 1995. aastal avati muusikaosakond ning ajalehtede ja kunstikirjanduse lugemissaal (Rüütli 30). 1996. aastal võeti kasutusele arvutiprogramm Kirjasto 3000 ning 1997. aastast hakati kogu saabunud kirjandust sisestama arvutisse. 1997. aastal alustati maakonna raamatukogude teenindamist, kuna Pärnumaa Keskraamatukogu likvideeriti. 1998. aastal avati koostöös Saksa Suursaatkonna ja Goethe Instituudiga saksa lugemissaal (Jalaka 8) 1999. aastal kuulutas linnavalitsus välja uue raamatukogu maja arhitektuurikonkursi. Võitjaks tuli arhitektuuribüroo 3+1 (arhitektid M. Kaasik, K. Komissarov, A. Ojari, M. Tüür, I. Valdur). 2002. aastal algas uue raamatukoguhoone ehitus (Akadeemia 3 ) ja maja I etapp valmis 2002. aasta oktoobris. 2003. aasta mais avati uus maja lugejatele. 2002. aastal liideti Pärnu Keskraamatukogu kataloog elektroonilise andmebaasiga URRAM. 2006. aastal läksid Pärnu Keskraamatukogu ja haruraamatukogud üle elektroonilisele laenutamisele.
2007. aasta oktoobris alustati Pärnu Keskraamatukogu hoone II etapi ehitust. 7. novembril 2008 avati hoone täismahus. Aasta tegu 2008 on Pärnu Keskraamatukogu hoone lõpuni ehitamine. Arhitektuuribüroo 3+1 arhitekte tunnustati Pärnu Keskraamatukogu hoone projekteerimise eest Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemiaga. 7. jaanuaril 2009 tähistati Pärnu Keskraamatukogu 100. tegevusaastat, sel puhul ilmus ka raamat "Pärnu Keskraamatukogu 100 aastat". Pärnu Keskraamatukogu pälvis Pärnu kultuuri aastapreemia 2011. 6. septembril 2013 paigaldati Pärnu Keskraamatukogu peasissekäigu kõrvale raamatute tagastuskast, kuhu saab raamatuid tagastada ööpäev läbi.
Eesti Maaülikooli tehnikainstituut

Eesti Maaülikooli Tehnikainstituut on Eesti Maaülikooli instituut.
Instituut paikneb Tartus Maaülikooli linnakus Fr. R. Kreutzwaldi tänav 56.
2010. aastal lõpetas instituudi 77, 2011. aastal 102 üliõpilast.
Instituudis tegutseb Maaülikooli Tehnikaüliõpilaste Selts, mis loodi 2009. aasta talvel. Instituudis korraldatakse üliõpilaskonkurssi "Tudeng leiutab".

Ajalugu

Tehnikaõpe algas EPAs juba selle loomisest 1951. aastal, kui hakati õpetama põllumajanduse mehhaniseerimise eriala.
Tehnikainstituut loodi 1991. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA) põllumajanduse mehhaniseerimise teaduskonna põhjal. Oma praegusel kujul on see aga Maaülikooli struktuuris alates 2005. aastast. Samast aastast kuulub instituudi koosseisu ka matemaatikaosakond.
Kutsestandard

Kutsestandard (inglise keeles professional standard) on dokument, milles kirjeldatakse mingi konkreetse kutseala tööülesandeid ja -keskkonda ning vastaval kutsealal tegutsemiseks vajalikku kompetentsust ehk töö edukaks tegemiseks vajalike oskuste, teadmiste ja hoiakute kogumit.
Kutsestandardid on kutsesüsteemi osa. Kutsesüsteem on osa Eesti kvalifikatsioonisüsteemist, mis seob haridussüsteemi tööturuga ja aitab kaasa elukestvale õppele ning tööalase kompetentsuse arendamisele, hindamisele, tunnustamisele ja (rahvusvahelisele) võrdlemisele. Kutsestandardid on aluseks kutseõppe pakkumisele ja  kutsetunnistuste andmisele.
Kutsestandardid kinnitavad kutsenõukogud. Kutsestandardid kantakse kutseregistrisse.
Ida-Aafrika

Ida-Aafrika on regioon, mis hõlmab Aafrika mandri idaosa ja saared Aafrika idaranniku lähedal.
Küti järv

Küti järv (ka Sipe järv) on Tartu maakonnas Kambja vallas Sipe külas asuv järv. Selle pindala on 3,3 ha.
Valge fosfor

Valge fosfor on fosfori allotroopne vorm, väliselt vaha meenutav poolläbipaistev tahke aine. 
Sulab 44° C juures. Kergel soojendamisel või hõõrumisel süttib kergesti. Põlemisel annab kuni 800-kraadise temperatuuri.
Sattudes põlevana inimese nahale, tekitab valge fosfor väga sügavaid ja ohtlikke põletushaavu. Nahk kärbub ja tekivad paksu musta korbaga kaetud haavandid. Verre ja seedekulglasse sattudes mõjub valge fosfor kange mürgina.
Mall Noormets

Mall Noormets (sündinud 6. aprillil 1966) on eesti koreograaf ja teatriõppejõud, Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia lavalise liikumise lektor.
Noormets lõpetas 1988. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi.
Mall Noormets on pikka aega juhtinud Viljandi Kultuuriakadeemia tantsukunsti õppekava, töötades 1996–2006 õppetooli juhatajana, õppekava hoidjana ja programmijuhina. 2007-2010 oli ta tantsukunsti professor. Samuti on ta olnud liikumisjuht draama- ja muusikalavastustes, K. Raidi draamastuudio ja Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunsti kateedri lavalise liikumise õppejõud, Viljandi Draamateatri Ugala liikumisjuht, eraballetikooli Noor Ballett Fouetté balletiõpetaja ning Rahvakultuuri Keskuse tantsukompositsiooni lektor. Alates 2010. aastast on ta Eesti Tantsuharidusliidu juhatuse liige. Noormets on ka Muhu saarel tegutseva Külasema küla seltsingu tantsujuht.
Krasnodar

Ajalugu

Asutatud Katariina II korraldusel Musta mere kasakate poolt kindlusena Kubani jõe põhjakaldal 1793. aastal. Enne Adõgee ja Kaukaasia liitmist Venemaa Keisririigi koosseisu oli linn venelastele tähtsaks sõjaväe tugikohaks. Aastatel 1794–1920 kandis nime Jekaterinodar ('Katariina and'; kasakatele Kubanimaa elamiseks andnud Katariina II ning linna kaitsepühaku Katariina järgi). Linnaõigused sai 1867. aastal.
Venemaa kodusõja ajal toimusid linnas ägedad lahingud. Aastatel 1922–1936 oli Adõgee (Tšerkessi) autonoomse oblasti pealinn.
Linn on tööstuskeskus. Seal valmistati kolhoosides laialt levinud autobusse Kuban.
Krasnodaris on mitmed kõrgkoolid, sealhulgas Kubani Riiklik Ülikool, põllumajandusülikool ja tehnikaülikool.
Webflow

Ülevaade

Webflow on pilveteenusena kättesaadav tarkvara, mis võimaldab programmeerimisoskuseta kasutajatel luua täielikke ja muganduvaid veebilehti. Tarkvara võimaldab disaineritel visuaalse toimeti abil saavutada enamiku veebisisu loomisega ja veebilehe jaotusega seotud aspekte. See pakub pikslitäpsusega disainimisvõimalusi, nagu arvutitele mõeldud pildindus- ja disainirakendus Adobe Photoshop.
Tööriista kasutamise ajal tekitab Webflow automaatselt W3C standarditele vastava HTML-i, CSS-i ja JavaScripti. Põhinedes Twitteri vabavaralisel veebiarenduse raamistikul Bootstrapil, on Webflow'i kood ühilduv kõikide seadmetega ja veebilehitsejatega.
Webflow pakub lisaks veebilehtede disainimisele võimalust ka veebilehti majutada. Ettevõttel on üle 100 andmekeskuse ja serveri üle maailma, mis võimaldavad laadida veebilehti hetkega, olenemata külastaja asukohast. Webflow kasutab teisejärgulise sisuedastusvõrguna Amazon Web Service (AWS) Cloudfront'i, et saavutada parimat võimalikku kiirust. Turvalisuse tagamiseks varustab ettevõte kõik Webflow'is majutatud veebilehed SSL sertifikaatega. Tarkvara kasutaja teiseks variandiks on kogu lähtekood alla laadida ja majutada seda mujal.
Lisaks saavad kasutajad osta ja müüa veebilehti, mis on tehtud antud veebirakenduse vahendusel.

Keskkond

Veebilehe disainimiseks mõeldud keskkond koosneb mitmest osast. Parempoolsel tööriistaribal saab kasutaja muuta veebisisu elemente, selle alla kuuluvad näiteks teksti suuruse muutmine, piltide suuruse ja tooni muutmine jpm. Kesksel osal on kuvatud veebileht, kus saab elemente paigutada puksiirimise abil. Vasakpoolsel tööriistaribal on nupud uute lehtede loomiseks, piltide üleslaadimiseks, sätete muutmiseks jne. Ülemisel tööriistaribal on kasutajal võimalik kuvada veebileht erinevates vaadetes, näiteks mobiili- või tahvelarvuti vaates.

Ettevõte

Webflow loodi aastal 2013 Vlad Magdalini (Intiut Brainstorm looja), Sergie Magdalini ja Bryant Chou (Vungle endine peadirektor) poolt. Ettevõtte võitis aastal 2013 Y Combinator'i idufirmadele mõeldud preemia ning on rahastatud Khosla Ventures'i, Tim Draper'i ja teiste investorite poolt.
Teiste veebipõhiste veebilehtede koostamise vahendite hulka kuuluvad näiteks Weebly, Squarespace, Webydo.
Rägavere valla vapp

Rägavere valla vapp on Lääne-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Rägavere valla vapp.
Vapp kinnitati 24. septembril 1994.

Vapi kirjeldus

Kuuselõikega põigiti poolitatud kilbi sinisel ülapoolel hõbedane neljaharuline täht; kilbi alumine pool hõbedane.

Põhjendus

Vapikilpi poolitav kuuselõige osutab sellele, et Rägavere vald asub metsarikkal alal ning mets on andnud elatist kohalikele elanikele juba vanast ajast.
Hõbedane neljaharuline täht (tähtrist) vapi sinisel ülapoolel sisendab elujaatavat usku, et töökaid ning hariduspõllul edasipürgivaid valla inimesi ootab ees parem tulevik.
Ka vapitüve hõbedane värvus sümboliseerib hingerahu ja -puhtust, mida saavutavad need, kes hindavad vaimseid väärtusi ja esivanemate vaimuvara.
Valu-nõgespuu

Klassifikatsioon

APG III süsteemis on valu-nõgespuu liigitatud nõgeseliste (Urticaceae) sugukonda.

Levila

Valu-nõgespuu kasvab looduslikult Austraalia kirdepiirkonna vihmametsades, Maluku saartel ja Indoneesias.

Saadused

Reuma korral määritakse keedetud lehtede ja koorega.

Mürgisus

Valu-nõgespuu liigitatakse mürktaimede hulka – kokkupuutel taimega võib osadel loomadel tekkida eluohtlik kõrvetus, selleks piisab taime riivamisest.
Kõik taime osad peale juurte – lehed, varred ja viljad – on kaetud tillukeste, torkivate, süstlanõelakujuliste karvadega, mis eritavad organismi sattudes toksiini, mida nimetatakse moroidiiniks.

Kodune esmaabi kõrvetuse korral

Tugeva reaktsiooni vältimiseks pärast taime riivamist või sellega otsest kokkupuutumist võib võtta antihistamiinitableti. 
Uuendusliku välispidise meetmena leiab kasutust plaastri või karvaeemaldamiseks mõeldud vahalapi kleepimine kõrvetada saanud nahapinnale ja seejärel selle järsk maharebimine.
Jean-Marie Cavada

Jean-Marie Cavada (sündinud 24. veebruaril 1940 Épinalis Vosges'i departemangus Prantsusmaal) on Prantsuse poliitik, Euroopa Parlamendi liige (20. juulist 2004) Île-de-France'i ringkonnast, endine ajakirjanik. 3. detsembrist 2011 on ta Euroopa Liikumise Prantsuse haru president.
Cavada kuulus endisse Prantsuse Demokraatia Liitu, mis oli osa ALDEst. Edela-Prantsusmaa saadikuna Euroopa Parlamendis asus ta juhtima europarlamendi inimõiguste, justiits- ja siseasjade komiteed; ta on ka asendusliige majandus- ja rahanduskomitees ning kuulus ELi-Rumeenia ühisesse parlamendikomiteesse 2004–2009.
Pärast Prantsuse Demokraatliku Liikumise (MoDem) sündi, mis asendas Prantsuse Demokraatia Liidu, asutas ta omaenda partei Kodanikuliit Demokraatia Eest Euroopas. 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel oli ta presidentaalse enamusega Uue Tsentri (UMP/NC/LGM) nimekirjas kolmas liige. Ta kuulub ALDE fraktsiooni. 
2015. aastal tegi Cavada ettepaneku piirata Euroopa Liidu riikides panoraamivabadust, esitades sellekohase paranduse Euroopa Piraadipartei esindaja Julia Reda raportisse, mis varem toetas panoraamivabaduse laiendamist. Parandust kommenteeris ta oma blogis, kirjutades: "Võitlus, mida tänaseks juhib Pr. Reda, teeseldes vaba ligipääsu kaitsmist avalikus omandis olevatele teostele nende kasutajate huvides, toimub tegelikult eelkõige selle nimel, et lubada Ameerika monopolidel nagu Facebook või ka Wikimedia, pääseda loojatele autoriõiguse eest tasu maksmisest."
Tsati keel

Tsati keel (hiina 回辉语 (回輝語) Huíhuīyǔ) on Austroneesia hõimkonna Malaia-Sumbawa keelte rühma kuuluv keel, mida räägivad Hiina Hainani saare lõunaosas elavad tsatid.
Erinevalt teistest Austroneesia hõimkonna keeltest on tsati keel toonikeel.
Tsati keele kõnelejaid on umbes 3500.