google/wiki40b huggingface dataset:
Vana-Kastre mõis

Vana-Kastre mõis (saksa keeles Altenturn) oli Kaagvere mõisa kõrvalmõis Võnnu kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Kastre valda.
Mõisasüda asus Vana-Kastre külas.
Vööthuul-sõrmkäpp

Kirjeldus

Vööthuul-sõrmkäpp on 30 kuni 65 cm pikkune tugeva varrega orhidee. Lehed on kuni 17 cm pikad ja 2 kuni 3 cm laiad tumelillade laikudega lehe pealmisel poolel, harva ilma. Lehed on alusel märgatavalt ahenenud, alt hallikasrohelised. Õitseb juunis-juulis. Õied on värvuselt lillad kuni roosad, harva valged, selge joonisega ja koondunud koonusjasse õisikusse varre tipus.  Huule hõlmad on allapoole suunatud, keskmine hõlm on kitsaskolmnurkne ja ulatub külgmiste hõlmade vahelt välja.

Kasvukoht

Kasvavad segametsades ja puisniitudel, ka teeservades.

Levik

Hajusalt levinud üle Eesti, rohkemaarvuliselt läänesaartel ja Põhja-Eestis.

Kaitsestaatus

Eestis on vööthuul-sõrmkäpp  III kaitsekategooria kaitsealune liik

Sarnased liigid

Balti sõrmkäpp, kelle huule keskmised hõlmad on külgedele suunatud ning lehed ei ole alt hallikad;  kuradi-sõrmkäpp, kelle huule keskmine hõlm on laikolmnurkne ning huul lõhestunud alla poole.
Tammejuur

Tammejuur on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Tammejuur on pandud Lihula mõisavallas Lihula kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Tammejuur uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Treithal (1936. aastal Vihterpalu vallas). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tammejuur Eestis 7 mehel ja 11 naisel.
Tom Welling

Thomas John Patrick Welling (sündinud 26. aprillil 1977) on USA näitleja, režissöör ja endine modell.
Ta kehastas seriaali "Smallville" peategelast Clark Kenti.
SteelSeries

SteelSeries on Taani ettevõte, mis tegeleb arvutimängudega seotud perifeer- ja lisaseadmete müügiga (nt arvutihiired, peakomplektid, klaviatuurid ja hiirematid).
Kaubamärgi SteelSeries lõi 2001. aasta veebruaris Jacob Wolff-Petersen.
Kadrina vald (Kodavere kihelkond)

Kadrina vald (saksa keeles Hohensee) oli vald Tartumaal Kodavere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Kadrina vald Pala vallaga.
Valla alal asus Kadrina mõis ja Kodavere kirikumõis.
Gleb Bichele

Gleb Bichele (30. juuli 1909 Narva – 28. detsember 2004 Tartu) oli Eesti mehaanikateadlane.
Ta lõpetas Tartu ülikooli aastal 1932 cum laude füüsikuna.
Arvutas 1936. aastal orbiite, mis oleksid soodsad Kuule, Veenusele ja Marsile lendamiseks.
Füüsika-matemaatikakandidaat (1946), dotsent (1949).
Ta oli 1944–1956 TRÜ õppejõud, 1944–1946 teoreetilise mehaanika kateedri assistent, 1946–1956 samas dotsent, 1952–1973 Eesti Põllumajanduse Akadeemia mehaanikakateedri juhataja, 1957–1963 samas põllumajanduse mehhaniseerimise teaduskonna dekaan.
Aabjõe

Aabjõe on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Aabjõe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Karron (1938. aastal Erra vallas).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aabjõe Eestis alla viiel mehel ja 6 naisel.
Günay Məmmədzadə

Günay Məmmədzadə (sündinud 19. juunil 2000 Bakuus) on aserbaidžaani maletaja, naiste suurmeister (2014). 
Məmmədzadə on kahekordne Aserbaidžaani naiste malemeister (2017, 2019). 2009. aastal tuli ta noorte maailmameistriks tütarlaste U10 vanuseastmes. 2017. aastal osales ta Euroopa naiste meistrivõistlustel, kus sai 25. koha 144 osavõtja seas. 
Ta mängis Aserbaižaani naiskonna koosseisus kahel naiste maleolümpial (2016, 2018).  
Məmmədzadə sai FIDE-lt 2014. aastal  naiste rahvusvahelise meistri ja naiste suurmeistri ning 2018. aastal  rahvusvahelise meistri nimetuse.
Tilsi Põhikool

Tilsi Põhikool on põhikool Põlva maakonnas Põlva vallas Tilsi külas.
Tilsi külakool oli olemas hiljemalt 1776. 1896 ehitati Koolitare külla koolile koolimaja ja seal hakkas tegutsema Tummi kool. Peale Tummi kooli alustas Tilsis tööd ka teine algkool: Tilsi lastekodu-algkool. 1932 ühendati need kaks kooli. 1960. aastate lõpus muudeti kool 8-klassiliseks. Aastast 1978 tegutseb kool praeguses majas.
Ida-Niidu

Ida-Niidu on Kuressaare peamiselt paneelmajadega linnajagu, mis tekkis nõukogude perioodil kunagisse linnaserva.
Linnajagu ümbritsevad Niidu tänav ja Ida tänav, mis piirkonda otsekui kahe pihu vahel hoiavad.
Raadi kalmistu

Raadi kalmistu on Tartu suurim surnuaed. 
Raadi kalmistu koosneb ajalooliselt mitme erineva koguduse kalmistust. 
Aastal 1961 anti erinevate koguduste kalmistutele Tartu Linna TSN TK otsusega ühine nimi – Raadi kalmistu.
Territooriumist suurima osa moodustab Maarja ja Peetri koguduste Maarja ja Peetri kalmistu. (Vana-Peetri ja Uus-Peetri kalmistud aga asuvad hoopis Puiestee tänaval, on hiljem asutatud ega ole Raadi kalmistu osad.)
Väga palju kultuuritegelaste ja teadlaste haudu on Vana-Jaani kalmistuosas, samuti nooremas Ülikooli kalmistu osas. 
Kalmistu peavärava kohal on tartukeelne kiri "Õnsa omma ne koolnu, kes Issandan koolwa."
Sõjaväekalmistul asuv Ebatsuugaallee on looduskaitse all.
Maloje Zagrivje

Maloje Zagrivje (vene keeles  Малое Загривье) on küla Venemaal Leningradi oblastis Slantsõ rajoonis. 1920. aasta Tartu rahulepinguga läks küla Eesti Vabariigile, kus see moodustas osa Eesti Ingerist ja kuulus Vaivara kihelkonda.
Jüri Kõrgema

Jüri Kõrgema (21. detsember 1948 – 2. august 1992) oli eesti kitarrist ja laulusõnade autor.
1960. aastatel mängis kitarri ansamblites Virmalised ja Baltika, oli üks ansambli Lüürikud käivitajatest.
Kirjutanud laulusõnu eesti heliloojate viisidele ja eestindanud rahvusvaheliste poplaulude tekste. Jüri Kõrgema on mitmete Marju Läniku poolt tuntuks lauldud lugude sõnade autor, sealhulgas "Karikakar", "Päikesemaa", "Suvekuninganna" ja "Taas löövad kellad". Kirjutas laulutekste ka Gunnar Grapsile.
Jüri Kõrgema on maetud Rahumäe kalmistule.
Nils Gaza

Nils (Nicolaus) Gaza (Gåza) (umbes 1560 Rootsi – 1638 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.
1597 sai ta Tallinna toomkiriku rootsi koguduse pastoriks.
1602 kinnitas (suusõnaliselt) Rootsi kuningas Karl XI ta Eestimaa superintendendiks, ent ametlikult tal seda tiitlit polnud. Superintendendi tiitli kinnitas 1626 Rootsi kuningas Gustav II Adolf.
Argo Meresaar

Argo Meresaar (sündinud 13. jaanuaril 1980) on endine eesti võrkpallur (diagonaalründaja).
Ta on 206 cm pikk ja kaalub 105 kg. Ta ründekõrgus on 360 cm ja kahekäeblokikõrgus on 340 cm.
Włodzimierz Kurnik

Włodzimierz Kurnik (sündinud 20. novembril 1950) on Poola tehnikateadlane.
2005–2012 oli ta Varssavi Tehnikaülikooli rektor.
18. märtsil 2002 anti talle Valgetähe III klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Varssavi Tehnikaülikooli prorektorina.
Kohila vald (Simuna kihelkond)

Kohila vald (saksa keeles Koil) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1868–1893 ja siis liideti Kohila vald Salla vallaga.
Valla alal asus Koila mõis.
Jasper von Syburg zu Wischlingen

Jasper von Syburg zu Wischlingen (surnud 1571) oli Liivi ordu rüütelvend ja viimane Riia linnusekomtuur.
Jasperi vanemad olid Jürgen von Syburg zu Wischlingen ja Anna von Plettenberg ja tema vendadeks olid samuti Liivi ordu lõpuaastatel krajääri teinud Georg ja Eberhard. Nende veidi kaugem sugulane oli veel üks orduvend Christoph von Syburg zum Busch. Jasper sündis Wischlingeni kojas Dortmundi lähedal. Tema suguvõsa kuulus Marki krahvkonnas vähem tuntute hulka.
1540. aastal oli Jasper üliõpilaseks Wittenbergis, 1554 aga rüütelvennaks Kuldīgas. 1556. aastal, koadjuutorivaenuse ajal, haldas ta Riia peapiiskopile kuulunud Vecpiebalgat (Pebalgi). 1558. aastal oli ta Võnnus Liivi ordu varustusülema kumpan ja ka Riia ordulossi valitseja, saades veel samal aastal ka Riia linnusekomtuuriks. Sellel ametikohal oli ta kuni Liivi ordu likvideerimiseni 1562. aastal. Seejärel sai temast Gotthard Kettleri läänimees Kuramaal. Kettleri teenistuses olles, Sēlpilsi linnusepealikuna, Syburg ka suri.
Sven Olving

Sven Olving (sünninimi Sven Grünreich; 11. september 1928 Tallinn – 1. märts 2016 Göteborg) oli eesti päritolu Rootsi füüsik ja tehnikateadlane.

Elulugu

Ta õppis Tallinna Reaalkoolis, lõpetas 1947. aastal Sigtuna Eesti Gümnaasiumi, 1952. aastal elektriinsenerina Chalmersi Tehnikaülikooli Göteborgis, tehnikalitsentsiaat elektroonikas ja matemaatikas (1957, samas), tehnikadoktor elektronfüüsikas (1960, samas), väitekiri "On the linearized field theory of traveling wave tubes" (Göteborg, 1960).
Sven Olving oli aastail 1952–1957 Chalmersi Tehnikaülikooli teadur-assistent, 1957–1960 abiprofessor, aastast 1962 rakenduselektronfüüsika professor, 1966–1974 prorektor ja 1974–1989 rektor. 1960–1961 ühtlasi külalisprofessor mikrolainefüüsika alal Cornelli Ülikoolis (Ithaca, NY), 1989–1991 Rootsi Inseneriteaduste Akadeemia president.
Sven Olvingu algatusel taastati Rootsi–Eesti teadussidemed ja pandi alus Chalmersi Tehnikaülikooli ja Tallinna Tehnikaülikooli koostööle. Tema algatusel seati sisse Alfred Otsa stipendium, ta oli stipendiumifondi esimene esimees, edaspidi juhatuse liige ja paar viimast aastat auliige.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: mikrolaine- ja kvantelektroonika, plasma- ja atmosfäärifüüsika, vaakuumtehnika. Tegelenud teadussaavutuste juurutamisega, kuulunud mitme Rootsi ja rahvusvahelise kõrgtehnoloogiat tootva firma juhatusse: Electrolux (1966–1996), Celsius AB (1977–1997), Ericsson (1980–1996), Boliden (1982–1987), Trelleborg (1987–1998), Volvifinans (esimees, 1980–1994), Chalmers Industriteknik (tegevesimees aastast 1992). Olving oli Göteborgi Tehnika Seltsi, Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituudi (NY), Soc. Sigma Xi (USA) liige.
Lehte Ilves

Lehte Ilves (sündinud 31. detsembril 1951) on eesti ajakirjanik.
1991. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli ajakirjanduse eriala kaugõppe.
Aastatel 1985–1990 töötas ta ajalehe Läänlane ajakirjanikuna. 1990. aastast ajalehe Lääne Elu toimetaja. Aastatel 1999–2003 oli ta Lääne Elu peatoimetaja. Praegu Lääne Elu reporter.
Ta on ka Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Haapsalu Püha Johannese koguduse juhatuse liige.
Warreni maakond (Missouri)

Ajalugu

Maakond moodustati 1833. aastal.
Koila mõis

Koila mõis oli mõis Simuna kihelkonnas Virumaal Koilas.

Hooned

Hoonetest oli 1970. aastal osaliselt säilinud puidust peahoone, mis oli maha jäetud ja halvas seisundis. Hoonel oli laastukatus. Hoones oli 2 mantelkorstent. Peahoonest on pilte Eesti Rahva Muuseumi fotokogus 1906. ja 1938. aastast. Ümber pargi paiknenud kõrvalhooned olid 1970. aastal kas varemeis või ümber ehitatud.

Park

Keskmise suurusega vabakujulise pargi tagaosas oli alleede fragmente. Pargil oli ringteega piiratud esiväljak. Domineerisid vaher, pärn ja saar. Park oli 1970. aastal hävimas, maha jäetud ja väga metsistunud. 
Nõukogude ajal kasutas hooneid Rakke külanõukogu Salla sovhoos.
Näokolju

Näokolju (ladina keeles cranium faciale) on paljudel selgroogsetel kolju eesmis-alumine osa, mis koosneb erinevatest paarilistest ja paaritutest luudest. Näokolju luud moodustavad suuõõne, ninaõõne ja silmakoopa skeleti. 
Näokolju areng, anatoomia, kuju, luud ja sellele kinnituvad lihased ning morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Madudel

Madudel moodustavad näokolju luud (paiknevad ajukolju suhtes rostraalselt) naaberluude ning elastsete sidemete ja lihastega osaliselt liikuvad ühendused. Nii kinnituvad ka alalõualuud näokolju eesosa külge. Sellised kohastumused kaitsevad nende koljut ja peaaju ning võimaldavad paljudel madudel endast tunduvalt jämedamaid saakloomi alla neelata ja ka ennast kaitsta.
Näokolju eesosas paiknevad luulised süvendid silmakoopad. 
Hammustamisel ja neelamisel osalevad järgmised luud: squamosal, quadrate, articular, dentary, alalõualuu, ülalõualuu, suulaeluu, pterygoid ja ectypterygoid. 
Mitte kõikide madude näokolju luud pole osaliselt liikuvad, paljude infraseltsi Scolecophidia kuuluvate madude luud on jäigalt ühendatud ja nemad püüavad sobiva suurusega saakloomi.

Inimesed

Inimese näokolju koosneb harilikult nii paarilistest kui ka paaritutest luudest.

Paarilised luud

Paarilised luud on ülalõua-, sarna-, nina-, pisara- ja suulaeluu ning alumine ninakarbik.

Paaritud luud

Paaritud luud on sahkluu ja alalõualuu ning keeleluu.
Gembloux' klooster

Gembloux' klooster (prantsuse keeles Abbaye Saint-Pierre de Gembloux) oli benediktiinide klooster Gembloux' linna lähistel Namuri provintsis Belgias.
936. aastal asutatud klooster oli pühendatud pühale Peetrusele ja märter Exuperiusele.
Tänapäeval asub kloostri ruumides 1860. aastal asutatud Gembloux' Maaülikool (FUSAGx), mis ühendati 2009. aastal Liège'i Ülikooliga teaduskonnana ja kannab sellest ajast saadik nimetust Gembloux Agro-Bio Tech (GxABT).
Maria Pietilä-Holmner

Maria Pietilä-Holmner (sündinud 25. juulil 1986 Uumajas) on Rootsi mäesuusataja, kelle suurim saavutus on suurslaalomis saadud hõbemedal 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Åres. Maria Pietilä-Holmnerit treenib tema soomlasest isa Tom Pietilä, kes on endine jäähokimängija.
Pietilä-Holmner sai 2005. aasta MM-il Santa Caterinas slaalomis 13. ja suurslaalomis 16. koha. 2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos tuli ta suurslaalomis 10. ja slaalomis 21. kohalee. Samal talvel võitis ta slaalomis juunioride maailmameistrivõistlustel kuldmedali.
2007. aasta maailmameistrivõistlustel Åres sai Pietilä-Holmner suurslaalomis hõbemedali suurslaalomis Nicole Hospi järel. 2009. aasta MM-il Val-d'Isères oli ta suurslaalomis kaheksas ja 2010. aasta OM-il Vancouveris slaalomis neljas.
Pietilä-Holmner esimest korda maailma karikavõistlustel 26. oktoobril 2002 Söldenis suurslaalomis. Kolme parema hulka jõudis ta esmakordselt 15. novembril 2008 Levis slaalomis, kui sai 2. koha. 2010.–2011. aasta maailma karikasarja Aspeni etapil 28. novembril 2010 jõudis ta esimest korda poodiumile, kui võitis slaalomi.

Maailma karikavõistlustel

Maria Pietilä-Holmner on startinud maailma karikavõistluste etappidel 171 korral (seisuga 24. jaanuar 2015). Poodiumile on ta jõudnud 9 korral, millest 3 korda on ta olnud kõige kõrgemal astmel.
Elektroosmoos

Elektroosmoos (inglise electro-osmosis) on vedeliku liikumine läbi kapillaaride või poorse diafragma välise elektrivälja mõjul.
Elektroosmoos on oluline komponent mitmetes analüütilise keemia lahutusmeetodites, nt kapillaarelektroforeesis.
MIUI

Arendamine

MIUI põhineb Androidi Jelly Beanil (2.3.x Gingerbread ja CyanogenMod 9 allikat vanemateks versioonideks) ning oli alguses arendatud hiina keeles Hiina idufirma Xiaomi poolt. Xiaomi mõningaid äppe, et parendada põhiraamistikku; need sisaldavad MITalk (Blackberry Messenger kloon), MINotes, MIBackup, MIMusic, ja MIGallery.
Uuendusi antakse tavaliselt interneti teel igal reedel. MIUI on siis tõlgitud ja teisaldatud mitteametlikesse versioonidesse teistesse keeltesse individuaalsete arendajate poolt. Toetavate nutitelefonide nimekiri pole pikk ja ROM-id on väga sarnased, kuid mitte identsed. Nimekiri tõlgetest on olemas MIUI ametlikul veebilehel.

Nimi

MIUI koosneb kahest osast, MI ja UI, kus UI tähistab kasutajaliidest (User Interface) ning MI tähistab Xiaomi juhi Lei Jun sõnul mobiilset internetti (Mobile Internet) ja võimatut missiooni (Mission Impossible).

Kriitika

Kuni versioonini 4 on MIUI-d kritiseeritud iOS-iga sarnasuse pärast.
Alates MIUI V4, mis põhineb Android 4.0-l, lisas Xiaomi viirusetõrjemootori partnerfirmalt Tencent (varem tuntud Kingsofti nime all, kelle eelmine juht oli samuti Lei Jun) vaatamata kasutajate vastuseisule. Selle eemaldamise meetodid on ilmunud MIUI hiina foorumisse, since the engine was proven to not be helpful. kuna viiruste skänneri mootor on tõestatud kasutuks.[13]
Samuti MIUI V4 arendamise ajal püüdis Xiaomi eemaldada Google'i teenused, monopoliseerida oma Xiaomi keskkonna, milles on pilveteenused, maksulised teemad ja mängud (mis on MI valuutas).

Xiaomi nutitelefon

Xiaomi on välja andnud ka 4 nutitelefoni: Xiaomi MI-One, Xiaomi MI2, Xiaomi Hongmi ja Xiaomi MI3, millest kõik on eelinstallitud MIUI-ga.
Vesuuv

Hilisemad

Pärast seda on vulkaan pursanud umbes kolmel tosinal korral, teadaolevalt aastatel 203, 472, 512, 787, 968, 991, 999, 1007, 1036, 1631, 1660, 1682, 1694, 1698, 1707, 1737, 1760, 1767, 1779, 1794, 1822, 1834, 1839, 1850, 1855, 1861, 1868, 1872, 1906, 1926, 1929 ja viimati 1944. Kuigi Vesuuvi kraatri põhjast on viimasest purskest saadik vaid auru ja suitsu tõusnud, siis peetakse seda jätkuvalt üheks maailma kõige ohtlikumaks vulkaaniks, sest see on varemgi ajaloos vaikne olnud. Kuigi purset vahetus tulevikus tõenäoliseks ei peeta, on kaugemas tulevikus selleks siiski suurt oht, sest vulkaanil on varem olnud kalduvus äärmiselt ootamatutele ja vägivaldsetele pursetele ning sellel võivad olla katastroofilised tagajärjed, kui arvestada, et mäe ümbruses elab üle 3 miljoni inimese.
Siim Raie

Siim Raie (sündinud 2. septembril 1977) on eesti riigiametnik.
Ta lõpetas Kiviõli 1. Keskkooli, sai ärijuhtimise bakalaureusekraadi EBSist ning magistrikraadi Eesti Kunstiakadeemiast muinsuskaitse ja konserveerimise erialal.
Raie töötas 1995. aastast Eesti Kaubandus-Tööstuskojas, 2002–2011 selle peadirektorina. Aastail 2011–2015 oli ta Vabariigi Presidendi Kantselei direktor.
Alates 2015. aastast on ta Muinsuskaitseameti peadirektor.
Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituut

Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituut (ingl Institute of Electrical and Electronics Engineers, IEEE) on maailma suurim rahvusvaheline elektrotehnikat arendav mittetulunduslik erialaorganisatsioon.
IEEE registreeriti aastal 1963, kui ühendati Raadioinseneride Ühing (IRE) ja Ameerika Elektriinseneride Ühing (AIEE). Viimane asutati 1884 ja seda loetakse tihti ka IEEE asutamisaastaks.
Tänapäeval on IEEE paljude organisatsioonide ja projektide katusorganisatsioon. IEEE toetab ülemaailmseid tehnikakonverentse, sümpoosione ja seminare ning avaldab ligi veerandi kõigist artiklitest elektrotehnika, elektroonika (sh tööstuselektroonika, jõuelektroonika, sidetehnika, olmeelektroonika jm elektroonika alavaldkondades), arvutiehituse ja arvutiteaduse alal. IEEE pakub oma liikmetele täiendõppe programme.
IEEE üks tähtsamaid allorganisatsioone on IEEE Standardiühing, mis tegeleb elektroonikastandardite väljatöötamise ja arendamisega.
31. detsembri 2008 seisuga on IEEE-s rohkem kui 160 riigist üle 375 000 liikme, neist 55% USA-st, ja üle 80 000 õpilasliikme. Liikmed on jagatud 10 geograafilisse piirkonda, 329 sektsiooni ja 1860 allrühma, mis ühendavad sama valdkonna liikmeid. IEEE ühendab 45 ühingut ja nõukogu.
Organisatsioonil on oma elektroonilises raamatukogus rohkem kui 2 miljonit dokumenti ning ta kirjastab rohkem kui 144 ajakirja ja ajalehte. IEEE-l on rohkem kui 1300 arendatavat standardit ja projekti. IEEE spondeerib aastas rohkem kui 900 konverentsi.
Maksim Dõldin

Maksim Sergejevitš Dõldin (vene keeles Максим Сергеевич Дылдин; sündinud 19. mail 1987) on Venemaa kergejõustiklane (400 m ja 4×400 m).

Olümpiamängudel

2008  pronksmedal 4×400 m (2.58,06)

Euroopa meistrivõistlustel

2010  Euroopa meister 4×400 m (3.02,14)
2014  hõbemedal 4×400 m (2.59,38)

Euroopa sisemeistrivõistlustel

2007  hõbemedal 4×400 m (3.08,10)
Reinhold Täht

Elukäik

Aastal 1915 sai Täht üldhariduse Pärnu gümnaasiumis, 1921 alustas ta õpinguid Tartu Ülikoolis. Lõpetas Paul I nimelise sõjakooli Petrogradis ja Eesti rahuaegsed ohvitseride kursused kaitseväe ühendatud õppeasutuses.
Võeti Vene sõjaväkke 24. septembril 1915 ja määrati Kaardiväe Litovski tagavarapataljoni. 
1. oktoobril 1915 määrati Täht Paul I sõjakooli junkruna 1. järgu vabatahtliku õigustega. Neljakuulise sõjaaegse kursuse lõpetamise järel ülendati lipnikuks 1. veebruaril 1916. 
8. veebruaril 1916 määrati 205. jalaväe tagavarapataljoni nooremohvitseriks. 11.juulil 1916 määrati Siberi küti polku nooremohvitseriks. 
1. oktoobril 1916 ülendati alamleitnandiks ja määrati roodu ülemaks 19. jaanuaril 1917.
18. juunil 1917 sai lahingus sakslastega Dshike-Lapõi positsioonil haavata, jäeti sõjaväljale ja sattus Saksamaale sõjavangi kuni 12. augustini 1918.
29. novembril 1918 määrati Täht 6. jalaväerügemendi 4. kompanii nooremohvitseriks ja komandeeriti Sindi alevi komandandiks. 
4. mail 1919 määrati kompaniiülemaks, 30. juunil 1919 ülendati alamkapteniks, 29. oktoobril 1919 saadeti sõjakooli. 
27. veebruaril 1920 määrati sõjakooli adjutandiks. 30. septembril 1920 viidi üle Kindralstaabi Valitsusse ja nimetati 2. osakonna B jaoskonna ülema abiks. 1. juulil 1921 nimetati 3. osakonna ülema abiks. 15. septembril 1921 nimetati 3. osakonna 2. rajooni agentuuri juhatajaks. 
24. veebruaril 1923 ülendati kapteniks. 1. augustil 1924 nimetati Kindralstaabi käskudetäitjaks ohvitseriks. 1. juulil 1925 vabastati Kaitseväeteenistusest omal soovil.
Kaitsepolitsei komissariks Pärnus nimetati 27. juunil 1925. 13. juunil 1933 paigutati teenistuse huvides komissariks Tallinnas, 22. novembril 1935 komissariks Petseris ja 22. novembril 1939 komissariks Narva.
Vabastati teenistusest pensionile minekul 4. juulil 1940.
Sovetivõimude poolt süüdistatuna revolutsioonilise liikumise vastases tegevuses ja spionaažis
arreteeritud 17. juulil 1940 ja saadetud Permi oblastisse Solikamski vanglasse, kus ta peagi suri.
Langeoog

Geograafia

Langeoogi rand on 14 km pikk. Langeoogi tegelik suurus oleneb loodete tasemest, mis tõuseb ja langeb umbes 2,5 m 6 tunni tagant.

Mage vesi, kui ümberringi on soolane vesi

Langeoog pole — geoloogi pilguga vaadates — midagi muud kui liiv. Liivale tilkuval vihmaveel on madalam tihedus, kui mereveel, mis paneb mingi magevee mulli ujuma üle ümbritseva soolvee ja sügaval saare all.
Rand ja luited on saare lääneosas mere poolt uuristatud. Viimase 50 aastaga on Langeoogi lääneots liikunud mitusada meetrit itta. Sellised asjad toimuvad igal Ida-Friisi saarel — mõned saared on liikunud nii palju, et asulat on tulnud mitu korda uuesti ehitada. Kõigil saartel peale Juisti ja Langeoogi on lääneotsas suured raudbetoonist buunid.

Tormivoolud

1717. aastal lõikas jõulutormivool Langeoogi kolme ossa.

Surmad

Johannes Letzmann suri Langeoogil.

Transport

Langeoogile võib jõuda Ida-Friisimaa mandriosa Bensersieli sadamast Langeoogi laevakompanii parvlaevadega Langeoog I, Langeoog II, Langeoog III ja Langeoog IV. Langeoogi parvlaevade ajakava ei sõltu loodetest, mis on Ida-Friisi parvlaevade puhul ebatavaline.
Sadam ja linn on ühendatud raudteega ning Langeoogil on ka lennuväli.
Langeoogil on suures osas autovaba poliitika. Saare külalised peavad oma autod mandrile jätma. Ainult päästeametil ja kiirabil on standardsed mootorsõidukid. Traktorite ja raskete ehitusmasinate tegevus on piiratud. Politseinikud ja arstid saavad jalgrattad. Mõnel ettevõttel (ehitus, jookide kohaletoimetamine, postkontor jne.) on elektriautod. Postkontoril ja laevakompaniil on kummalgi üks elektriauto. Kui mõni ei taha jalutada, võib ta rentida jalgratta või võtta hobutakso.

Turism

Turism on peamine sissetulekuallikas Langeoogi majanduses. Peaaegu kõigis saare hoonetes on külalistetoad. On ka mitu hotelli. Noortehostel on mitu kilomeetrit linnast väljas.
Saare puhas õhk teeb selle populaarseks inimeste seas, kellel on hingamisteedega probleeme.

Kuulsaid inimesi

Laulja-laulukirjutaja Lale Andersen, kelle 1939. aasta tõlgendus laulust Lili Marleen sai Teise maailmasõja ajal tohutult populaarseks, elas siin mitu aastat. Kuigi ta suri 1972. aastal Viinis, on ta maetud saare luitekalmistule. Langeoogil on tema auks püstitatud pronksist mälestusmärk.