google/wiki40b huggingface dataset:
Tallinna Tehnikaülikooli infotehnoloogia teaduskond

Tallinna Tehnikaülikooli infotehnoloogia teaduskond on Tallinna Tehnikaülikooli teaduskond, mis tegeleb info- ja kommunikatsioonitehnoloogia õpetamisega ning uurimistööga nendes valdkondades. 
Teaduskond asub Tallinnas aadressil Akadeemia tee 15a ning selle dekaan on professor Gert Jervan.

Arvutisüsteemide instituut

Arvutitehnika instituudi eekäija elektronarvutite kateeder loodi 1966.aastal.
Arvutisüsteemide instituut loodi 01. jaanuaril 2017 TTÜ struktuurireformi raames endiste Arvutitehnika instituudi, Automaatikainstituudi automaatjuhtimise teaduslabori ja Biorobootika keskuse baasil ja on üks neljast instituudist Infotehnoloogia teaduskonnas.
Eric Berne

Eric Berne (10. mai 1910 – 15. juuli 1970) oli kanada päritolu ameerika psühhiaater, kes 20. sajandi keskpaigas lõi transaktsioonianalüüsi.
Transaktsioonianalüüsi (TA) teooria põhines Freudi ideedel, mida Berne siiski oluliselt kohandas. Kui algne psühhoanalüüs keskendus isiksuse mõistmisele läbi sisekaemuse, siis Berne oli seisukohal, et inimisiksust saab paremini mõista suhtlusaktide kaudu.
STS-93

Probleemid stardil

Missiooni stardi ajal märkasid lennujuhid, et Columbia pardal oli tekkinud lühis ning keskmise ja parempoolse peamootori kontrollerid olid välja lülitunud. Pardaarvutid parandasid vead, isoleerides lühises koha ülejäänud elektrisüsteemist ja elektrikatkestusest mõjutatud peamootoreid juhtisid edasi tagavarakontrollerid. Hiljem selgus, et lühise tekitas kruvi vastu hõõrunud elektrijuhe. Peamootorite uurimisel selgus, et ühe kasutamata kütuse sissepritsepihusti kullast kate oli stardi ajal eraldunud ning lõhkunud kolm mootoridüüsi jahutustoru. Vea analüüsi kohaselt oleks viie-kuue toru samas kohas purunemisel mootori düüsi auk põlenud ning see oleks võinud põhjustada mootori ja kogu kosmoselaeva purunemise.
Eduard von Maydell

Parun Friedrich Ernst Eduard von Maydell (vene: Эдуард Антонович Майдель) (21. detsember (vkj 9. detsember) 1830 Paju mõis – 23. veebruar (vkj 11. veebruar) 1899 Paasvere mõis) oli Eestimaa poliitik.
Eduard von Maydell sündis Päri, Paasvere ja Paju mõisniku Otto Ernst Eduard von Maydelli (1790–1862) ja Juliane Magdalene von Grünewaldti (1799–1878) pojana.
Maydell teenis Venemaa sõjaväes keiserliku kaardiväe kürassiiripolgus, kus sai leitnandi auastme.
1871–1878 ja 1890–1892 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees. Samuti oli ta  Eestimaa rüütelkonna maanõunike kolleegiumi maanõunik, Eestimaa konsistooriumi president ning kandis kammerhärra ja tõelise salanõuniku tiitlit.
Talle kuulusid Päri ja Paasvere mõis.
Kagu

Etümoloogia

Ilmakaare nimetus "kagu" arvatakse tulevat (ränd)lindude nimede järgi (nt kaur (sm kuikka)), et mitmetes linnunimedes esinev sõnatüvi arvatakse olevat hakanud märkima ilmakaart rändlindude liikumissuuna alusel.
Eugenia Basilewsky

Teosed

Ta sai rahvusvaheliselt tuntuks pärast Rootsi mainekas kirjastuses Bonnier avaldatud raamatu ”Slappna av med yoga” (1976) ilmumist soome keeles pealkirja "Terveyttä joogasta" all (Helsingi: Otava, 1979) ning seejärel välja antud hispaaniakeelset tõlget "Salud con yoga" (Bilbao: Mansajero, 1981). Rootsikeelse joogaraamatu kaanepildil poseerib autor ise ning näitab ka teose arvukatel fotodel, kuidas harjutusi sooritada. Ta õpilastest on mitmed asunud tööle terapeutidena alternatiivmeditsiinis.

Tsitaat

Tsitaat tema artiklist Rootsi ajakirjas Sökaren (nr 3, 1976):
"Jooga on kasulik kehale ja hingele. Tuleb muuta teadvust millegi kõrgema ja parema suunas. Alguses on vaja mõjutada alateadvust, eemaldada kõik negatiivne ja seejärel lisada pidevalt positiivseid mõtteid ja sisendusi."
‘Abd al-Kūrī

‘Abd al-Kūrī (araabia keeles ‏عبد الكوري‎) on 
saar India ookeani loodeosas Sokotra saarestikus, saarestiku suuruselt teine ning läänepoolseim saar. Geograafilised koordinaadid on 12°11′ N, 52°14′  E. Ta kuulub  Jeemeni Ḩaḑramawti kubernerkonda.
Saar asub 95 km ida pool Aafrika Sarve kirdetipust Caseyri neemest ning 350 km Araabia poolsaarest lõuna pool Adeni lahe idasuudme juures. Saarestiku peasaar Sokotra jääb 105 km kaugusele.
Saar on ida-lääne suunas piklik. Pikkus on 36 km, laius kuni 5,8 km, pindala 133 km².
Elanike arv on 2004. aasta andmeil umbes 300.
Oligosahhariidid

Oligosahhariidid on orgaanilised ühendid, mille molekul sisaldab suhteliselt väikese arvu (2–10) monosahhariididele (lihtsuhkrutele) vastavaid lülisid.
Oligosahhariidid kuuluvad süsivesikute ehk karbohüdraatide klassi, s.t. nende molekulis ühe süsinikuaatomi kohta tuleb üks molekul vett, üldvalem Cₙ(H₂O)ₙ. Teiseltpoolt võib oligosahhariide vaadelda kui monosahhariidide liitumisel (kusjuures eraldunud on vee molekul) saadud ühendeid.
Oligosahhariide iseloomustab asjaolu, et kindla ühendi molekulid on omavahel sarnased – igas molekulis on samas järjestuses samad monosahhariidi lülid ja neid on sama arv. Seega oligosahhariididele saab omistada kindla keemilise valemi. Näiteks tsüklodekstriinid.
Oligosahhariidid on eluslooduses mitmesuguseid funktsioone täitvad ühendid. Tärklise ensümaatilisel hüdrolüüsil saadakse tsüklodekstriinid. Oligosahhariidid esinevad ka näiteks glükoproteiinide ja glükolipiidide koostisosana.
Karl II August

Elulugu

Karl sündis Düsseldorfis pfaltskrahv Friedrich Michaeli ja Maria Franziska von Pfalz-Sulzbachi vanima pojana. Tema isa pöördus varsti pärast tema sündi ema järgi katoliku usku, tema ja ta õed-vennad kasvasid selles vaimus. Ta päris aastal 1775 isa vennalt, hertsog Christian IV-lt Zweibrückeni hertsogkonna. Ta oli oma lastetu nõo Karl Theodori eeldatav pärija, kuid suri temast siiski varem. Ta loovutas oma nooremale vennale Maximilian Josephile aastal 1776 Rappoltsteini krahvkonna, olles pärinud selle pärast oma isa surma aastal 1767.

Tõrjutud kosilane

Ta tahtis abielluda Austria ertshertsoginna Maria Amaliaga, keisrinna Maria Theresia kaheksanda lapsega. Ta oli Austria õukonnas hästi tuntud ning Maria Amalia oli temasse ka armunud. Kuid Maria Theresa pidas teda ebapiisava tiitliga, et ertshertsoginnaga abielluda. Veelgi enam, ta tahtis tugevdada Austria liitu Bourbonitega, andes tütre naiseks Parma hertsog Ferdinand I-le, Prantsuse kuninga Louis XV pojapojale. See pidi olema Maria Amalia, kuna teine tütar, ertshertsoginna Maria Josepha suri.
Maria Amalia vanem vend, keiser Joseph II toetas samuti oma õe abielu Parma hertsogiga, kes oli tema armastatud naise Isabelle noorem vend. Nii abiellus Maria Amalia oma tahte vastaselt aastal 1769 Ferdinandiga. See otsus kibestas jäädavalt mitte ainult Karli keisrinna ja Austria vastu, vaid ka Maria Amaliat oma ema vastu.

Baieri nõudmised

Tema nõbu, Baieri kuurvürst Maximilian III Joseph, suri detsembris 1777 lastetuna. Nende ühine nõbu, Sulzbachi Karl Theodor, siis Pfalzi kuurvürst, sai Maximilian Josephi järel kuurvürstiks. Kuid ei omanud seaduslikke lapsi, kes võiks tema Baieri ja Pfalzi valdused pärida, nii sai Karl August pärijaks Wittelsbachide territooriumite: Zweibrückeni (tema oma hertsogkond), Neuburgi, Sulzbachi, Jülichi ja Bergi hertsogkonnad, lisaks Pfalzi ja Baieri kuurvürstkonnad (kuigi kasutas vaid üht kuurvürsti häält kuurvürstide kolleegiumis, nagu sätestati Vestfaali rahuga aastal 1648). Karl Theodor eelistas Pfalzi ja püüdis seega vahetada oma Baieri pärandi osi Joseph II-ga Austria Madalmaade osade vastu. Kuigi Karl Theodor oleks eelistanud vahetada kogu Baieri territooriumite kompleksi Austria Madalmaade vastu, ei kiitnud Austria õukond otsest vahetust heaks ja lõplikku kokkulepet ei sõlmitud kunagi.
Karl August, olles Baieri territooriumite liinis järgmine, vaidles visalt vastu. Ta sai aktiivset toetust Preisimaa Friedrich Suurelt ja Saksimaa kuurvürst Friedrich August III-lt. Prantsuse valitsus välisminister Vergennes'i eestvedamisel toetas Karl II Augustit passiivselt, vaatamata Prantsusmaa ametlikule liidule Austriaga.
Baieri pärilussõda lahendati ilma pikemate võitlusteta; Karl Theodor sai edu kogu Baieris peale Innvierteli ringkonna Inni jõest idas, mis läks Tescheni rahuga (mai 1779) Austriale. Teise katse vastu aastal 1784 teha muudatusi oli samuti Karl August, jälle Preisimaa toel ja jälle nurjunult. Kuid Karl Theodor elas kauem, kui Karl August, kes aastal 1795 ilma poegadeta surres jättis oma nõude Baierile oma vennale Maximilian Josephile, kes sai endale tunduvalt suurema riigi, saades aastal 1806 selle kuningaks.
Mats Kissa

Mats Kissa (3. veebruar 1887 – 24. veebruar 1956) oli eesti toorlinatööstuse rajajaid.
Ta sündis endises Kaarli vallas Nahksepa talus talupidajate Märt ja Mari (Raekson) kaheksanda lapsena. Matsi õde Reet iseloomustas oma venda kui väga heasüdamlikku ja toredat inimest, kel oli tihti suuri ideid, mille läbiviimisega paraku kitsastes oludes tekkis vahetevahel raskusi.
Mats Kissa õppis Kaarli vallakoolis, Kõpu Kihelkonnakoolis ja Tartu Reaalkoolis, mille lõpetas 1906. aastal. 1906–1911 õppis ta Riia Polütehnikumis keemiat, mille lõpetas tehnoloogiainsenerina. Oma diplomitöö kaitses ta teemal "Linaseemne- ja kookosõlivabrik". 1911–1912 oli ta polütehnikumis professor Blecheri juures assistendiks ning tegeles tema laboratooriumis linaleotamise küsimustega.
Riia Polütehnikumi direktor teatas Kissa töödest Venemaa keisririigi Põllutööministeeriumile, mille järel tehti Mats Kissale ettepanek 1912. aasta suvel välismaale sõita ja seal linaleotuse ja linaharimise katseid teha. Katsete tegemise kohaks oli soojaveeleotusega ühistegevuslinavabrik Krima - Austria - Böömimaal. Seal teostatud katsete põhjal koostas Mats Kissa aruande katsetulemuste kohta ja vastava tehase organiseerimise kava koos eelarvetega. Aruande esitamise järel sai Kissa ülesandeks organiseerida esimene soojaveeleotamisega proovilinavabrik Venemaal.
Mats Kissa töötas polütehnikumis edasi, samal ajal tehes ettevalmistusi uue tehase rajamiseks. Ka Halliste Põllumeeste Selts oli huvitatud uue tehnoloogiaga toorlinavabriku ideest ning seltsi toetusrahaga sai Mats Kissa minna tutvuma Ungari, Prantsusmaa, Venemaa, Saksa, Austria, Belgia ja Inglismaa tähtsamate toorlinavabrikutega, püüdes leida meie oludele sobivaimat linaleotusviisi.
1920. aastatel oli Mats Kissa Eesti kaupmeeste, töösturite, pankurite ja laevaomanike ühishuvide esindamiseks ja kaitseks loodud Eesti Kaubandus-Tööstuskoja liige, kuuludes 1925. aastal suurtööstuse sektsiooni.

Korporatsioon Vironia

Alates 1906. aasta sügissemestrist oli Mats Kissa korporatsiooni Vironia liige. Korporatsiooni liikmena pidas ta organisatsioonis mitut ametit. 1908. aasta kevadel oli Mats Kissa Vironias tegev ökonoomina (magister bibendi), vastutades piisava söögi-joogi olemasolu eest korporatsiooni ruumides ja ürituste ajal. 1909. aasta kevadel oli ta aga üks abikirjatoimetajatest (subscriba).
Pim Meurs

Pim Meurs  (sündinud 23. jaanuaril 1988) on Hollandi meeskabetaja, juunioride maailmameister (2006) ja Euroopa meeste meistrivõistluste kahekordne pronks (2010 ja 2012), rahvusvaheline suurmeister aastast 2010. Ta kuulus ka Hollandi meeskonda Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel 2010. aastal Tallinnas.
Viieokkalised männid

Viieokkalised männid on suur liikide rühm männi perekonnas. Neil on okkad kas alati või üldjuhul viiekaupa kimbus.
Peale viieokkaliste mändide on männi perekonnas veel kolmeokkalised männid ja kaheokkalised männid.
Lunenburgi maakond

Ajalugu

Lunenburgi maakond moodustati 1. mail 1746. aastal Brunswicki maakonna osast. Maakond sai nime Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna järgi.
Anne Tali

Anne Tali (aastani 1970 Anne Laretei; sündinud 28. august 1944 Pärnu) on eesti matemaatik, Tallinna Ülikooli emeriitprofessor.
Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1962–1967 Tartu Riiklikus Ülikoolis, mille matemaatikaosakonna lõpetas 1967. aastal.
Ta kaitses Sverdlovskis A. M. Gorki nimelises Uurali Riiklikus Ülikoolis 1984. aastal väitekirja “Выпуклые семейства методов суммирования” (Kumerad summeerimismenetluste pered) ning sai füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi.
Ta oli 1968–1971 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatilise analüüsi kateedri õppejõud.
1973. aastast töötas Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõuna, alates 1984. aastast dotsent. 2005. aastast Tallinna Ülikooli rakendusmatemaatika õppetooli professor, 2016. aastast emeriitprofessor.

Vabakondlik tegevus

Ta on Eesti Matemaatika Seltsi asutajaliige ja oli aastatel 1997–2006 juhatuse liige.

Isiklikku

Tema tütred on muusikategelased Anu ja Kadri Tali.
Vladislav Koržets

Vladislav Koržets (sündinud 9. septembril 1951 Krasnojarski krais Partizanskoje külas) on eesti kirjanik ja ajakirjanik.

Elu

Koržets sündis Eesti ja Poola päritolu vanemate lapsena Siberis.
Pärast Eesti taasiseseisvumist ja NSV Liidu lagunemist jäi Koržets kodakondsuseta. 2006. aastal taotles ta Eesti kodakondsust ja sai selle 2007. aastal.

Haridus

Koržets õppis Tallinna 44. Keskkoolis, Tallinna Kaugõppe Keskkoolis (1970) ning Ehitus- ja Mehaanikatehnikumis; lõpetas 1974 Tallinna Pedagoogilise Instituudi matemaatikaõpetajana.

Töökäik

Tema esimene humoresk avaldati 1974. aastal Noorte Hääles. Aastatel 1976–1995 töötas ta ajakirjas Pikker, 1992–1995 oli selle toimetaja.
Lisaks humoreskidele on ta kirjutanud estraadipalu, näidendeid nii lastele kui ka täiskasvanutele, kuuldemänge, stsenaariume ja laulusõnu. Koržets on ka ise estraadil esinenud. Ta on Eesti Kirjanike Liidu liige.
Vladislav Koržets on kirglik kalamees ning tuntud nii loodushoiu, kalapüügi kui ka kalatoitude populariseerijana. Ta on 2008. aasta jaanuaris asutatud huvikalastajate ühenduse Koos Kalale juhatuse esimees. 2002. aastani oli Koržets ajakirja Kalastaja peatoimetaja.
Koržetsil oli lapsena roll filmis "Viini postmark". Ta oli aastaid Eesti Televisiooni keskkonnasaate "Osoon" saatejuht.
Vladislav Koržets on Harri Lehiste Kodanik Männikese lugude nimitegelase prototüüp.
Henno Kelp

Henno Kelp (sündinud 18. augustil 1973 Sõmerpalu vallas Võrumaal) on eesti basskitarrist, Terminaatori liige.
Edie Sedgwick

Edith Minturn Sedgwick (20. aprill 1943 Santa Barbara California – 16. november 1971 Santa Barbara California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja modell. 
Ta oli tuntud kui üks Warholi superstaaridest. Sedgwick sai 1965. aastal tuntuks kui “The Girl of the Year”, kes mängis mitmetes 1960. aastate Andy Warhol'i lühifilmides. Teda nimetati “Selleks Tüdrukuks”, samal ajal kui ajakiri Vogue nimetas ka teda kui “Youthquaker”.
Kirsipruun

Variatsioonid

1694. aastal välja antud "Haus-Feld-Artzney-Koch-Kunst und Wunder Buch" kirjeldab pruuni värvuse varjundit nimega Kirschbraun järgmiselt: "see värv on veidi punakas nagu kirsid, kui nad veel täiesti valmis pole, millest see oma nimegi on saanud". Raamatu selles peatükis kirjeldatakse hobuste värvuse variante.

Kirsipruun looduses

Värvisõna vanim kasutus on seotud karvavärvuse kirjeldamisega, eelkõige hobustel.
Kirsipruun on virgiinia toominga (Prunus virginiana) noorte okste, samuti murelipuu (Prunus avium) koore värvus.
Päevapaabusilma (Inachis io) tiibade ülakülje põhitoon on kirsipruun.

Kasutamine

Kirsipruun on üliõpilaskorporatsiooni "Indla" üks kolmest sümbolvärvist ja sümboliseerib sõprust. Kirsipruuni värvi on nende tekli põhi.
Selle värvusenimetusega on kirjeldatud punase muskaatveini värvust (1666), safloorist saadavat punast värvitooni (1782), värvimulla umbra tooni (1782), rõivakanga värvust moeajakirjas (1787), samuti lõngade, kanga ja puidu tooni ning hobuse karva värvust.
Kirsipruun on üks Muhu rahvarõivaseelikute erilisi traditsioonilisi värve nimega küpsekirss.
Kirsipruun on üks Vello Laumetsa värvikoja riidevärvitoone, sügav pruunikaspunane villa ja siidi värvimiseks.
Kirkebygda (Våler)

Kirkebygda ehk Kirkebygden on asula Norras Østfoldi maakonnas, Våleri valla keskus.
2005. aastal oli asula elanike arv 738, 2011. aastal 1087. Asulas asub kirik, kool, lasteaed ja hooldekodu.
Rohujuuretasand

Rohujuuretasand, ka rohujuure tasand (inglise keeles grassroots), on ühiskonnas mõiste, millega tähistatakse n-ö lihtsa inimese tasandit.
Rohujuuretasandi mõiste pärineb angloameerika kultuuriruumist. Oxford English Dictionary viitab väljaandele "McClure’s Magazine" aastast 1912, kus kasutati esimest korda rohujuuretasandi mõistet kampaania või organisatsiooni tähenduses. Paljud allikad tunnistavad, et rohujuuretasandi mõistet kasutas oma presidendivalimiste kampaanias Theodore Roosevelt.
Saksa keeleruumis on mõiste kasutamise täpne algusaeg teadmata. Anarhismiuurija Günter Bartsch viitab seostele ameerika kirjaniku Walt Whitmaniga, keda inspireeris "rohujuuretasandi liikumise" mõiste. Whitmani ainsa teose, luulekogu nimi ongi "Rohulehed". Rohujuuretasandist on kirjutanud ka rahuuurija Theodor Ebert.
1970-ndatel seostati rohujuuretasandi liikumisi uusvasakpoolsusega. Sealt võeti idee üle anarhistlike patsifistide (Anarchopazifismus) poolt. 1994. aastal kasutas rohujuuretasandi mõistet Howard Rheingold oma raamatus "Virtuelle Gemeinschaft", et iseloomustada virtuaalsete kogukondade teket Internetis.
Tänapäeval on rohujuuretasandi mõiste tihedalt seotud kodanikuühiskonna ja kodanikualgatuse mõistetega ja seda kasutatakse igasuguste poliitiliste ja ühiskondlike altpoolt-üles liikumiste puhul.
Poliitilisele ja ühiskondlikule tegevusele rohujuuretasandil on iseloomulik orienteeritus konsensusele. Tavaliselt välditakse erakondlikke lobby- või parteipoliitilist tüüpi arvamuste kujundamise protsesse ja püütakse viia lihtsate inimeste hääl otse riigi või kohaliku omavalitsuse otsustajateni.
Rohujuuretasandil tegutsetakse tihti ka abiorganisatsioonide ja tarkvaraarenduse valdkonnas. Tüüpiliseks rohujuuretasandi projekti näiteks on vaba veebientsüklopeedia Vikipeedia.
Walter Wild

Walter Wild (sündinud 13. oktoobril 1872-16. detsember 1953), tuntud katalaani keeles kui Gualteri Wild, oli Šveitsi kaupmees, jalgpallur ja üks kaheteistkümnest FC Barcelona asutajast. 
Ta oli klubi esimene president. Wildi ametiaeg kestis 513 päeva: 1899. aasta 13. detsembrist kuni 1900. aasta 27. detsembrini.
Ta mängis klubi meeskonnas kümme mängu, kaasa arvatud klubi esimese mängu.
Tūja mõis

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal kuus adramaad, sellele allus 228 mees- ja 251 naishinge. Maareformi ajal aastal 1920 kuulus mõisale 1276 hektarit maad.

Karjamõisad

Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis: Krāgaskaln (Krageskalns). Mõisa hoonetekompleks (laut-küün, laut suletud tagahooviga ja mõisavalitseja maja) on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.

Mõisaansambel

Tūja mõisa hoonetekompleks (rehi-küün, moonakamaja ja eluhoone) on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.
Mõisa juures kasvab looduskaitsealune Tūja lehis.
Mihhail Bahtin

Mihhail Bahtin (29. november (vana kalendri järgi 17. november) 1895 Orjol – 7. märts 1975 Moskva)  oli vene filosoof, kirjandusteadlane ja semiootik. Ta on tuntud tänu uudsetele Dostojevski tõlgendustele, tuues kirjandusteadusesse selliseid mõisted nagu kronotoop, polüfoonia, heterofoonia ja karneval. Bahtini käsitlust karnevalikultuurist ("Rabelais ja tema maailm" 1941), on selle paindlikkuse tõttu on edukalt rakendatud ka mitmesuguste keskaja ja renessansikultuurist märksa hilisemate nähtuste analüüsil.
Bahtin rõhutas, et kunsti eesmärk on kommunikatsioon. "Kunsti vorm on erakordselt tähtis väärtuste süsteemi kandja, mille funktsioon tuleneb kommunikatsiooni olemusest endast - see on tähenduslike teadete vahendamine."
Tähtsad on Bahtini ideed semioosi rollist kunstivälises sfääris. Vastandudes teooriatele, mis pidasid elu inertseks kaoseks, väidab ta, et inimkäitumine on väärtustega laetud ning kommunikatsioonile orienteeritud süsteem. Kunst transformeerib elu organisatsiooni uueks süsteemiks ja markeerib seega ka uusi väärtusi.
Riho Laanemäe

Riho Laanemäe (hiljem Riho-Mart Marjak; 21. aprill 1963 – 25. märts 2005) oli Eesti ajakirjanik ja diplomaat.
Laanemäe õppis Tartu Ülikoolis eesti filoloogiat, seejärel slaavi filoloogiat. 
Ta töötas ajakirjanikuna Raadios Vaba Euroopa, samuti toimetajana ning tõlkijana Euroopa Komisjoni Tallinna tõlkeosakonnas. Diplomaadina rajas charge d’'affaire Laanemäe Eesti saatkonnad Varssavis ja Prahas.
Porozina

Porozina (itaalia Faresina) on asula Horvaatias Primorje-Gora maakonnas Cresi linnaks nimetatavas omavalitsusüksuses Cresi saare looderannikul saare kõige läänepoolsemal neemel. Geograafilised koordinaadid on 45°7'50" N, 14°17'19" E.
Sihtnumber on 51557 ja suunakood 0 51.
Asula pindala on 1,426 km², elanike arv 20 (2001). Rahvastiku tihedus on 14,0 in/km².
Asula on Kvarneri lahelt puhuvate tugevate tuulte (boora) eest kaitstud abaja (Porozina abajas) ääres, kus on iidsetest aegadest ainuke sobiv sadamakoht.
Ajalooline keskus on üksikul mereäärsel künkal, selle nõlva juures on Porozina sadam. Asulas on mõned poed. Viimase kahekümne aasta jooksul on rajatud asula uuem osa, mis on suvitusrajoon.

Ajalugu

Antiikajal oli sadama kõrval künkal tuletorn, mille järgi asula on nime saanud (Pharus insulae 'saare tuletorn').
Tänapäeval on kunagise tuletorni kohal frantsisklaste püha Nikolause kloostri (vt Porozina klooster) varemed ja gooti stiilis kirik (vt Porozina kirik) 15. sajandist. Klooster kuulus frantsisklaste kolmanda ordu munkadele, kes suutsid kuni 13. sajandini säilitada liturgilise keelena kirikuslaavi keele ja glagoolitsa kirja. 1843. aastal klooster hüljati, misjärel hooned osaliselt lammutati. Selle varemetel on renessanssarhitektuuri elemente.
Kirikut rööviti mitu korda ja 16. sajandil põletati see peaaegu maha. Siiski on ta praegu hästi säilinud. Seintel on glagoolitsas kirjad.

Liiklus

Porozinal on parvlaevaühendus Brestovaga Istria poolsaarel Kršani vallas.
Sadamas on Porozina tuletorn, mis annab valgussignaali: R Bl 3s. Niminähtavus on 3 miili. Turismilaevadele on abajasse sisenemine lubatud ainult erandjuhtudel.
Porozinast kulgeb läbi Cresi saare lõunasse Osorini ning sealt edasi Lošinji saare lõpuni mõlema saare peamine maantee D101 pikkusega 85 km.
Leningradi II tuumaelektrijaam

Leningradi II tuumaelektrijaam (vene Ленинградская АЭС-2) on ehitamisel olev tuumaelektrijaam  Leningradi oblastis Sosnovõi Boris Soome lahe ääres, 60 km Peterburist läänes.
Koos samas asuva Leningradi tuumaelektrijaamaga on see Eestile kõige lähemal asuv tuumaelektrijaam.
1929. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1929. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 6. suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 5.–9. veebruarini 1929. aastal Poolas Zakopanes. Kavas olid murdmaasuusatamises meeste kaks distantsi: 17 km ja 50 km, suusahüpped 90 m mäelt ja suusakahevõistlus.
Ibeeria hunt

Kirjeldus

Ibeeria hunt on hallikas-pruuni värvi karvkattega ja väiksema kehaehitusega kui Canis lupus lupus. Näo ülaosale ja sabale on iseloomulik tumedam ning ülamokkadele heledam värvus. 
Täiskasvanud isashundid kaaluvad 30 kuni 40 kilo ja nende turjakõrgus on kuni 70 cm. Emased kaaluvad 20 kuni 35 kilo. 
Nende saakloomadeks on metssead, küülikud, metskitsed, punahirved, pürenee kaljukitsed ja kalad ning koduloomad nagu lambad ja koerad. 
Ibeeria hundid ei moodusta suuri hundikarju, vaid väiksemaid hundiperesid, mis reeglina koosnevad vanematest ja ühe aastakäigu pesakonna noorloomadest.

Levila

Ibeeria hundid elavad Portugali põhjaosas ja Hispaania loodeosas.
Püss (perekonnanimi)

Püss (Buesch, Püs, Püss) on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Püss uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Flint.
Perekonnanime Püss on pandud 5 Eestimaa ja 6 Liivimaa mõisas.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Püss 79 mehel ja 101 naisel.
Paul Roderich Bidder

Paul Roderich Bidder (6. mai 1850 Tartu – 8. juuli 1908 Laiuse) oli Eesti vaimulik.
Lõpetas Tartus gümnaasiumi, õppis aastatel 1868–1873 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ning 1874–1875 Erlangeni Ülikoolis, kust sai Dr. phil. kraadi. Töötas aastal 1877 Linna tütarlastekoolis (Stadttöchterschule) usuõpetajana. Ordineeriti Peterburis 23. novembril 1877 õpetajaametisse.
Töötas 1877–1908 Laiuse koguduse õpetajana, olles aastast 1906 samaaegselt praost.

Isiklikku

Tema isa Georg Friedrich Karl Heinrich von Bidder oli baltisaksa füsioloog ja anatoom, Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professor ja Tartu Ülikooli rektor aastatel 1858–1865. Tema vend Friedrich Ernst Bidder oli samuti arstiteadlane. Tema poeg Roderich Bidder oli õpetaja Harju-Risti, Nissi ja Tallinna Peeteli koguduses, poeg Alfred Bidder oli õpetaja Tallinna Toomkoguduses.