google/wiki40b huggingface dataset:
Jens Toornstra

Jens Toornstra (sündinud 4. aprillil 1989 Leiderdorpis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Hollandi kõrgliiga klubis Feyenoord.
Ta alustas klubikarjääri 2009. aastal ADO Den Haagis. Ta mängis Den Haagis kokku kolm ja pool hooaega. 2013. aasta jaanuaris liitus ta FC Utrechtiga. Hooajal 2013–14 lõi Toornstra Hollandi kõrgliigas 12 väravat..
2014. aasta augustis liitus ta 3,5 miljoni euro eest Feyenoordiga, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. Hooajal 2016–17 tuli ta Feyenoordiga Hollandi meistriks. Samal hooajal lõi Toornstra liigas 14 väravat.
Hollandi jalgpallikoondises tegi Toornstra debüüdi 7. juunil 2013 sõprusmängus Indoneesia vastu.
Paul-Gerhard Hörschelmann

Isiklikku

Tema isa Gotthard Hörschelmann oli Nõmme Saksa Lunastaja koguduse õpetaja, isapoolne vanaisa Paul Alexander Robert Hörschelmann oli Vändra ja Tallinna Oleviste koguduse õpetaja, emapoolne vanaisa oli Hageri koguduse õpetaja Konstantin Thomson. Vend Werner Hörschelmann (de:Werner Hoerschelmann) on vaimulik.
Rootsi Eurovisiooni lauluvõistlusel

Melodifestivalen

Melodifestivalen on iga-aastane lauluvõistlus, mida korraldavad Rootsi rahvusringhäälingud Sveriges Television (SVT) ja Sveriges Radio (SR). Selle lauluvõistluse võitja on alates 1959. aastast saadetud esindama riiki Eurovisiooni lauluvõistlusele. See on Rootsi üks kõige populaarsemaid televisiooni show'sid ja seda vaadatakse umbes nelja miljoni inimese poolt igal aastal. 
Peaaegu iga Rootsi esinduslaul Eurovisioonile on valitud Melodifestivaleni teel. Kõigest üks laul, 1958. aasta laul valiti ilma rahvusliku eelvõistluseta Rootsi ringhäälingu poolt.
Lõuna-Jüütimaa maakond

Ajalugu

Lõuna-Jüütimaa moodustab ajaloolise Schleswigi põhjaosa, mistõttu seda nimetatakse ka (eriti kohaliku saksa vähemuse poolt) Põhja-Schleswigiks (Nordschleswig). Taanlased väldivad seda nimetust, küll aga nimetavad taani vähemusega Saksamaa piirkonda Lõuna-Schleswigiks (Sydslesvig). 
Pärast Teist Schleswigi sõda liideti piirkond 1864. aastal Preisimaaga, ning sellest sai Schleswig-Holsteini provintsi osa. Taanlased kipuvad kogu Schleswig-Holsteini nimetama Lõuna-Jüütimaaks. 
Pärast Esimest maailmasõda läks see piirkond 1920 rahvahääletusega tagasi Taanile, mis oli sõjas olnud neutraalne, kuid oli säilitanud territoriaalsed pretensioonid 1864. aastast.

Muud

Møgltønderis on kuningliku perekonna loss.
Padborgis (saksa keeles Pattburg) on raudtee piirijaam.
Novgorodi oblast

Loodus

Oblastis asuvad Ilmjärv ja Valdai järv.

Reljeef

Läänepoolne osa hõlmab Ilmjärve ümbruse madaliku, idapoolne osa jääb Valdai kõrgustiku äärealale. Kõrgeim punkt on Rõžohha mägi (296 m).

Rahvastik

2013. aasta alguses oli oblasti arvestuslik rahvaarv 625 900.

Asustus

Oblastis on 10 linna (rahvaarv hinnanguliselt 2005. aastal): Veliki Novgorod (215 000), Borovitši (56 500), Staraja Russa (34 300), Valdai (18 500), Tšudovo (17 400), Pestovo (15 900), Okulovka (13 800), Malaja Višera (13 800), Soltsõ (11 100) ja Holm (4 200). Oblastis on ka 11 alevit: Demjansk, Hvoinaja, Kresttsõ, Kulotino, Ljubõtino, Neboltši, Pankovka, Parfino, Proletari, Šimsk ja Uglovka. 
Linnalistes asulates elas 2013. aasta seisuga 70,5% ja maal 29,5% rahvastikust.
Eesti Maaülikooli raamatukogu

Eesti Maaülikooli raamatukogu on teadusraamatukogu, mis asub Eesti Maaülikooli juures. Raamatukogu juhataja on Tiina Tohvre.
Raamatukogu loeb oma alguseks detsembrit 1951, kui moodustati Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA). Tollal asus raamatukogu aadressil Ülikooli tänav 14.
Praeguses asukohas (Kreutzwaldi tänav 1A ehk ülikooli peahoone) on raamatukogu alates 2007.
Kirsiõieturundus

"Kirsiõieturundus: Visioon alternatiivsest turundusest" on eesti kirjaniku ja semiootiku Valdur Mikita 2004. aastal ilmunud essee, mis käsitleb turundust.
Raamatu üks keskseid postulaate on, et tavateadvuses jagatakse kõik inimeste tegevused A- ja B-tegevusteks, millest esimesed on kultuuriliselt väärtuslikud ja teised väärtusetud. Näiteks võidakse öelda, et keegi on sündinud muusikuks, kuid üldjuhul ei arvata, et inimene võiks olla sündinud bensiinijaama operaator. Kuna kultuurilist väärtust hindavad enamasti intellektuaalid, põhineb sellel eristusel ka majanduse ja kultuuri vastandus, milles kultuur on hea ja õilis, majandustegevus aga madal ja isegi kahjulik. Niisuguse vastanduse võiks siiski ületada. Üks viise selleks ongi segada turunduses madal ja kõrge, andes toodetele emotsionaalse lisaväärtuse ja kaasates klientide intellektuaalset kapitali, kuni "kaupmehest saab luuletaja".
„Mõtlemine ei muuda asju maailmas. Asjad muudavad mõtlemist. Seepärast tuleks alustada õigest otsast. Ja seepärast ma mõtisklengi turundusest kui müstilisest võimalusest, mis võiks olla suuteline muutma elu pisiasju. Kui saabub aeg, mil asjad inimese ümber esitavad kutse dialoogile, taastab see osaluse maailmaga. Elu fookus nihkub õige veidi tarbimiselt intellekti poole. /---/ Avaramas mõttes ei kuulu turundus üldse kapitalismi ja turumajanduse töörriistade juurde. /---/ Ei saa öelda, et turunduse eesmärgiks oleks ülepea majanduskasv. Turundus võib edukalt levitada ka selle piiramise ideed, näiteks siis, kui me lähtume ökoloogilise mõtte teadvustamise vajadusest. /---/ Laiemalt võttes on turundus mistahes ideede levitamise metoodika kaasaegses maailmas. Kui turundusest niikuinii ei pääse, tuleks sealgi valida asju, mis on lähemal südametunnistusele." (lk 67-68)“
Mikita viitab ka mõnedele teistele autoritele nagu Rolf Jensen ("Unelmate ühiskond"), Seth Godin ("Nõusolekuturundus") ja Mark Earls ("Loova ajastu koidik")
68-leheküljelise raamatukese avaldas OÜ Fontese Kirjastus Tartus, kaane kujundas Karel Korp. "Kirsiõieturundus" ilmus sarjas "Juhtimiskonverentsi raamatukogu" Pärnu Turunduskonverentsiks 13.-14. mail 2004.
Poli Genova

Poli Plamenova Genova (bulgaaria keeles Поли Пламенова Генова; sündinud 10. veebruaril 1987 Sofias) on bulgaaria laulja.
Ta esindas Bulgaariat 2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Na inat" ja saavutas oma poolfinaalis 48 punktiga 12. koha.
2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Bulgaariat lauluga "If Love Was a Crime", millega pääses Bulgaaria esimest korda Eurovisiooni lauluvõistluse finaali pärast 2007. aastat. Finaalis saavutas ta 4. koha, mis on Bulgaaria parim tulemus Eurovisiooni lauluvõistlustelt.
Ta oli 2015. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistluse õhtujuht.
Talsi küngastiku maastikukaitseala

Talsi küngastiku maastikukaitseala on maastikukaitseala Lätis Kuramaal Talsi piirkonnas Lībagi, Lauciene ja Laidze vallas. Kaitseala (läti keeles Talsu pauguraine) loodi 1987. aastal, kaitsmaks Põhja-Kurzeme kõrgustiku Vanema küngastiku kirdepoolseimat ja kõrgeimat piirkonda. Kaitseala pindala on 3671 hektarit, seda iseloomustavad rahutu reljeef ja väikesed, kuid sügavad järved.
Sealsed järved ja nende ümbruskond on nahkhiirte elukohaks. Looduskaitsealustest taimeliikidest kasvavad seal harilik manalasammal, läikiv kurdsirbik, jõgi-voolusammal, harilik paelsammal, iiri mörkia, soosammal, lubi-allikasammal, lainjas põikkupar, harilik vesilehvik, Mühlenbecki rahnik , varju-püsikluste, nõtke jürilill, vööthuul-sõrmkäpp, balti sõrmkäpp, kuradi-sõrmkäpp, kahkjaspunane sõrmkäpp, harilik käoraamat, harilik ungrukold, laialehine kareputk, must seahernes, soohiilakas, vahelduvaõiene vesikuusk, karukold, kattekold, liiv-esparsett, pääsusilm, väike ristik, lodukannike, nahklehine kibuvits, pehme kibuvits, harilik võipätakas, suur soomukas, rohekas käokeel, kahelehine käokeel ja jumalakäpp. Lindudest elavad seal väike-konnakotkas, herilaseviu, laanepüü, rukkirääk, valgeselg-kirjurähn, tamme-kirjurähn, musträhn, kolmvarvas-rähn, hallrähn, värbkakk, sookurg, punaselg-õgija, nõmmelõoke, valge-toonekurg ja must-toonekurg. Selgrootutest esinevad seal laiujur, tõmmuujur, suur-rabakiil, eremiitpõrnikas, atleetsikk, täpik-haavasikk, kirju-õiesikk, metallpõrnikas, luha-pisitigu, vasakkeermene pisitigu, harilik viinamäetigu, kahehambane sulgsuu, liistaktigu, valgelaup-rabakiil, hännak-rabakiil, apteegikaan, suur-kiirgliblikas, väikelumik, mustlaik-apollo ja pääsusaba. Kaitsealal elavad ka saarmas, tiigilendlane, suurvidevlane, pargi-nahkhiir, põhja-nahkhiir, veelendlane, pruun-suurkõrv, kasetriibik, kobras, metsnugis, valgejänes ja pähklinäpp.
Hufi keel

Leviala

Hufi keel on levinud Tadžikistanis Pamiiri mägedes Mägi-Badahšanis Bartangi jõest lõunas Rušani mäeahelikust Pandži suubuva Hufendzi ehk Hufdara jõe orus Hufi ja Pasthufi külas ning Rušani linnas.

Murded

Hufi keelt on peetud ka rušani keele murdeks.

Keeleoskus

Keelt kasutatakse omavahelises suulises asjaajamises. Kirjakeeleks on tadžiki keel, kuigi hiljuti on hufi keele tarbeks lisamärkidega täiendatud ka kirillitsat.
David Silva

David Josué Jiménez Silva (sündinud 8. jaanuaril 1986 Las Palmas de Gran Canaria linnas) on Hispaania jalgpallur.   Ta mängib Inglismaal Manchester Citys poolkaitsjana. 
Silva alustas klubikarjääri Hispaanias Valencias. Manchester Citys mängib ta alates aastast 2010. Ta on tulnud klubiga Inglismaa meistriks neljal korral. 2017. aastal valiti ta Manchester City aasta jalgpalluriks. Hooaegadel 2011–2012 ja 2017–2018 on ta valitud Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu.

Koondisekarjäär

Silva tegi Hispaania rahvuskoondises debüüdi 15. novembril 2006 sõprusmängus Rumeenia vastu. Esimese värava lõi rahvuskoondise särgis 22. augustil 2007 sõprusmängus Kreeka vastu.
Hispaania meeskonnas võitis ta kuldmedali 2008. ja 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel ning 2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel.
Ta kuulus Hispaania koondisse veel ka 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ning 2009. ja 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.
Hispaania koondises lõi ta aastatel 2006–2018 kokku 35 väravat, millega ta on paremuselt Hispaania kõigi aegade neljas väravakütt.
2018. aasta augustis teatas ta koondisekarjääri lõpetamisest.
Preedi mõis

Ajalugu

Preedi mõisa on esmakordselt mainitud 1442. aastal.
1585. aastal sai mõisa omanikuks Caspar von Tiesenhausen. Tema surma järel 1607. aastal läks mõis Kirchholmi lahingus Karl IX elu päästnud, kuid ise selle tõttu hukkunud Heinrich von Wrede lesele Gertrudile. Wrededele, kelle järgi mõis nime sai, kuulus Preedi mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.
Mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli Paul von Wrede.

Mõisakompleks

Preedi mõisa peahoonet hakati rajama 18. sajandi keskel Fabian von Wrede eestvõttel. Härrastemaja kujutas endast kahekorruselist mõningate puitosadega kiviehitist. Hoone ühel küljel paiknes kahekorruseline palkon. 
Võõrandamise järel kasutati härrastemaja lühikest aega elamuna, kuid seejärel jäi hoone tühjaks ja lagunes. Tänapäeval on peahoonest järel vaid varemed.
Säilinud on mõni kõrvalhoone.
Permi Riiklik Ülikool

Permi Riiklik Ülikool (vene keeles Пермский государственный университет) on ülikool Venemaal Permi krais Permis.
Ülikool asutati 1916.
Ülikoolis õpib üle 18 000 üliõpilase.
Luumurd

Luumurd (fractura) on vigastus, mille korral luu murdub või on murdunud.
Luumurd võib olla kinnine, sel juhul pole murdunud luud ennast näha. Lahtise luumurru korral on vigastada saanud ka luud katvad koed ja murdunud luu on nähtaval.
Luu võib murduda äkilise ja tugeva jõu või pikaajalise pinge tagajärjel.
Luumurde soodustavad luuhõrenemine ja teised haigused, mis luid nõrgestavad.
Siphlophis

Levila

Need maod elavad Kesk- ja Lõuna-Ameerikas.
Inmarsat

Ajalugu

Ettevõte asutati 1979 IMO egiidi all kui International Maritime Satellite Organization sest 1976. aastal oldi kokkulepitud samanimelise konventsiooniga.
1994 vahetati nimi  –  International Mobile Satellite Organization
Augusto De Luca

Auhinnad

Augusto De Luca ja Ennio Morricone: Rooma Award 1996, raamatu eest “Roma Nostra”.
Ökotüüp

Ökotüüp (ka ökoloogiline rass ehk ökorass) on mingi suhteliselt laia levikualaga liigi populatsiooni lokaalne rühm, millel on võrreldes teiste populatsioonidega iseäralikke morfoloogilisi ja/või füsioloogilisi kohastumusi. 
Sageli loetakse ökotüübiga samaväärseks mõistet "biotüüp".
Ingūna Erneste

Ingūna Erneste (sündinud 23. mail 1966 Riias) on läti maletaja, naiste suurmeister (1992).
Erneste on kahekordne Läti naiste malemeister (1989, 2002). Ta sai NSV Liidu naiste meistrivõistlustel 1990. aastal 4. koha ja 1991. aastal võitis hõbemedali.
Ta mängis Läti naiskonna koosseisus seitsmel naiste maleolümpial. 
Erneste sai FIDE-lt 1990. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 1992. aastal naiste suurmeistri nimetuse.
Artturi Ilmari Virtanen

Mälestuse jäädvustamine

20. veebruaril 1938 avastas soome astronoom Yrjö Väisälä Turus Iso-Heikkilä observatooriumis uue asteroidi ja andis talle nimeks 1449 Virtanen.
Virtase järgi on nimetatud ka 44 km läbimõõduga kraater Kuu tagaküljel koos nelja 20–30 km läbimõõduga satelliitkraatriga.
Kuopio Ülikooli juures jätkab tema tööd A. I. Virtase nimeline instituut.

Isiklikku

Virtanen abiellus 1920 botaanik Lilja Moisioga. Abielust sündis kaks poega.
Aastal 1933 ostis ta Helsingi lähedale talu, kus ta mõningaid oma leiutisi praktikas katsetas.
Ta armastas lihtsat elu, tal ei olnud kunagi oma autot, ta ei suitsetanud kunagi ega tarvitanud alkoholi.
Virtanen on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Võõrtäht

Võõrtäht on täht, mida kasutatakse ainult võõrnimedes ja tsitaatsõnades.

Eesti keel

Eesti keele seisukohalt nimetatakse võõrtähtedeks ladina kirja tähti, mida ei kasutata oma- ja võõrsõnades, küll aga eestikeelses tekstis kasutatavates võõrkeelsetes nimedes ja sõnades. Sellised tähed on näiteks c, č, q, w, x, y.

Võõrtähed nime andmisel

Eesti nimeseaduse järgi peab eestikeelse isikunime kirjapilt vastama eesti õigekirjutuse reeglitele, võõrkeelse isikunime kirjapilt aga asjaomase võõrkeele õigekirjutuse reeglitele. Lapsele pandav Eestis haruldane nimi peab olema kas mingis võõrkeeles sellisena kasutusel, mispuhul nime kirjapilt vastab selle keele reeglitele, või täiesti väljamõeldud nime puhul vastama eesti õigekirjareeglitele ehk mitte sisaldama võõrtähti.
Woldemar Hägglund

Johan Woldemar (Voldemar) Hägglund (10. august 1893 Viiburi – 12. veebruar 1963 Helsingi) oli Soome sõjaväelane (kindralleitnant, 1942).
1935 otsustati talle anda Kotkaristi II klassi teenetemärk.
Juta Viire

Juta Viire (aastatel 1942–1974 Juta Lemits, aastast 1975 Juta Sanders; 28. juuni 1920 Uue-Vändra vald – 12. august 2009 Sydney) oli eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 1934 Võiera algkooli, õppis kaugõppekeskkoolis, lõpetas aastal 1941 Tallinna Konservatooriumi Lavakunsti Kooli.
Juta Viire mängis aastatel 1941–1944 teatris Estonia.
Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale, aastast 1947 elas Austraalias.
Ta on esinenud Sydney Eesti Teatris ja eestikeelseis raadiosaateis ning ingliskeelsetes lavastustes ja show'des.

Isiklikku

Ta oli abielus aiandusarhitekt Enn Lemitsaga.
Theodoor Hendrik van de Velde

Theodoor Hendrik van de Velde (12. veebruar 1873 – 27. aprill 1937) oli Hollandi günekoloog, Haarlemi Günekoloogiainstituudi direktor.
Van de Velde tuntuim teos on "Het volkomen huwelijk" ('Täiuslik abielu'; eesti keeles "Abielutehnika").
Haarlem

Asukoht

Haarlem asub Spaarne jõe ääres, umbes 20 km Amsterdamist lääne pool.

Rahvastik

2009. aastal elas Haarlemis 148 191 inimest.
Johann von Hohenzollern

Johann von Hohenzollern (ka Johann von Brandenburg-Ansbach või Johann von Brandenburg-Ansbach-Kulmbach; 9. jaanuar 1493 Plassenburg – 5. juuli 1525 Valencia) oli Brandenburg-Ansbachi markkrahvkonda valitsenud Hohenzollernide suguvõsa haru liige ning Valencia asekuningas.

Elukäik

Johann oli markkrahv Friedrich II ja tema abikaasa, Poola kuninga Kazimierz IV tütre Zofia Jagiellonka viies poeg; tal oli 9 venda ning 7 õde.
Johann osales vaid 16-aastasena Aragóni kuninga Fernando II (Aragón) vägede koosseisus Agnadello lahingus ning viibis seejärel kuninga kaaskonnas Hispaanias, kus ta tutvus hilisema keisri Karl V-ga ning sõlmis temaga lähedased sõbrasuhted. Johann võttis osa ka Karli keisriks kroonimisest (1520) ning temast sai tema oluline kaaskondlane. Juba 1516. aastal sai temast Kuldvillaku ordu rüütel.
17. juunil 1519 abiellus Johann Karl V vahendusel Germaine de Foix‘ga, kes oli Étampes’i krahvi Jean de Foix‘ tütar ning Fernando II lesk. 1523. aastal nimetas Karl V Germaine’i Valencia asekuningannaks, nõnda sai Johannist omakorda Valencia asekuningas. Kui Karl V 1524. aastal Prantsusmaa-vastaseks sõjaks valmistus, annetas Johann selle heaks nii enda kui oma abikaasa väärisesemeid ning kuld- ja hõbenõusid.
Pärast Pavia lahingut usaldati Johannile vangi langenud Prantsusmaa kuninga François I eest hoolitsemine, kes selle aasta juunis Valenciasse jõudis. Samal ajal haigestus Johann aga raskelt ning kahtlustati, et tema abikaasa võis ta mürgitada. Kuningas François lasi oma ihuarstil tema eest hoolitseda, kuid sellest hoolimata suri Johann 5. juulil. Ta maeti vastavalt tema surmaeelsele soovile Valenciasse Jeruusalemma nunnakloostrisse.
Uue-Virtsu mõis

Uue-Virtsu mõis (saksa keeles Neu-Werder) oli Vana-Virtsu mõis kõrvalmõis Hanila kihelkonnas Läänemaal.
Mõis rajati 1771 Vana-Virtsu mõisast eraldatud alast.
Paabusilmlased

Paabusilmlased (Saturniidae) on putukate sugukond liblikaliste seltsist.

Levik

Sugukond on levinud üle maailma. Enamik liike elab troopikas ja subtroopikas. Palearktises on üle 30 liigi, Euroopas on 10 liiki, Eestis 2 (kollapaabusilm ja kevadpaabusilm).
Leedus on 2 liiki (kollapaabusilm ja kevadpaabusilm). 
Venemaal on 12 kuni 15 liiki.

Välimus

Paabusilmlased on suured või väga suured liblikad.  Paabusilmlaste tiibade siruulatus on 25 kuni 270 mm, enamasti 80 kuni 140 mm. Mõned neist kuuluvad maailma suurimate liblikate hulka. Suurima tiibade siruulatusega on paabusilmlane on emane Coscinocera hercules, kes on suurima tiibade pindalaga liblikas üldse.

Kasutamine

Mitut liiki kasutatakse siidi valmistamisel.
Michael Madsen

Michael Madsen (sündinud 1971) on taani filmirežissöör ja näitleja.
Tema tehtud on film "Igavene haud" (2010).
Karksi maastikukaitseala

Karksi maastikukaitseala (ka Karksi ürgoru kaitseala) on kaitseala Sakala kõrgustikul, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Ainja, Karksi, Kõvaküla, Polli ja Univere külas ning Karksi-Nuia linnas.
Kaitseala pindala on 209,9 ha. Karksi maastikukaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta:
1) Karksi ürgoru maastikku ning sealse elustiku mitmekesisust;
2) allikaid ja allikasoid;
3) kaitsealuste taimeliikide kollase kiviriku ja eesti soojumika kasvukohti.
Kaitsealusel alal asuvad järgmised veekogud: Karksi põrguallikad, Karksi järv, Linnaveske järv, Halliste jõgi ja Kutsiku oja.

Ajalugu

Aastal 1964 moodustati kaitseala (Karksi ürgoru kaitseala), mille eesmärk oli Karksi ürgoru ja Karksi paisjärve kaitse. Aastal 2016 laiendati olemasolevat kaitseala ja loodi selle põhjal praegune kaitseala.
Seto Talumuuseum

Seto Talumuuseum on aastal 1998 Värskas avatud muuseum, mis tutvustab setude talurahvakultuuri.
Muuseumis eksponeeritakse muu hulgas 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi taluarhitektuuri, vanu tööriistu, käsitööd.
Muuseum korraldab mitmeid setude kultuuri tutvustavaid üritusi, nt setu pitsipäevad, folklooriõhtud, setu toitude valmistamine.
Alfa (jõelaev)

Alfa on 1984 Soomes ehitatud ning Tartus Emajõel 2014. aastast reisijaid vedav mootorlaev.
Laeva haldab Seto Line Reisid OÜ.
14,5 m pikkune laev toodi Tartusse Soomest ning on mitmekümne aasta jooksul esimene uus laev Tartus. Laevale mahub kuni 80 reisijat, kruiisikiirus on 9–10, tippkiirus 11–12 sõlme. Laeva kapten on Rain Kiidma.
Hannes Hermaküla

Hannes Hermaküla (sündinud 12. jaanuaril 1969) on eesti teleajakirjanik ja koolitaja.
Ta on ka ürituste juht.

Isiklikku

Tema isa oli Evald Hermaküla.
Tal on kaks poega.
Abikaasa Iiri on moedisainer.
Kiievi olümpiastaadion

Kiievi olümpiastaadion (ukraina keeles національний спортивний комплекс «Олімпійський») on Ukraina pealinnas Kiievis asuv jalgpallistaadion.
Tänapäevase staadioni kohal avati 1923. aastal Punane staadion. Aastal 1936 hakati selle kohale rajama tänapäevast staadioni arhitekti Mõhhailo Gretšõna projekti järgi. Uus staadion pidi mahutama 50 000 pealtvaatajat. Staadioni pidulik avamine oli määratud 22. juunile 1941, kuid samal päeval puhkes Suur Isamaasõda ja staadion avati alles pärast selle lõppu 22. juunil 1946. Staadionile anti Nikita Hruštšovi nimi, kes oli sel ajal Ukraina Kommunistliku Partei keskkomitee esimene sekretär.
1966–1968 ehitati staadion põhjalikult ümber. Tribüün ehitati kahekorruseliseks ja pealtvaatajakohtade arvu suurendati 100 000-ni. Staadioni maa-alal valmisid sisehall, mis oli mõeldud peamiselt tennise jaoks, kuid seal sai ka korraldada käsipalli- ja võrkpallivõistlusi, kaks treeninguteks mõeldud jalgpalliväljakut, mõned lahtised saviliivakattega tenniseväljakud, heitesektor ja isegi suusahüppetorn. Ühtlasi võeti staadionilt Hruštšovi nimi ja selle nimeks sai Kiievi keskstaadion.
1978–1980 rekonstrueeriti staadion uuesti. Valgustus asendati võimsamaga (1500 luksi). Pealtvaatajate arv (kuni 100 000) jäi endiseks, lisandus ajakirjanike sektor 4000 kohaga. Taas muutus staadioni nimi: selleks sai Vabariiklik staadion. Ümberehitus lõppes 1980. aasta suveolümpiamängude alguseks. Staadionil toimusid olümpiamängude jalgpalliturniiri mängud: ühe alagrupi kõik kuus kohtumist ja üks veerandfinaal. Sellepärast nimetataksegi seda staadioni olümpiastaadioniks, et seal on peetud olümpiamängude kohtumisi.
Selleks et staadion vastaks rahvusvahelistele standarditele, toimus 1997–1999 järgmine rekonstrueerimine. Kõige silmatorkavamad olid muutused tribüünidel: kui enne istusid pealtvaatajad pikkadel pinkidel, siis nüüd sai iga pealtvaataja eraldi plasttooli. Seetõttu vähenes pealtvaatajakohtade arv 83 450-ni. Ka jooksuradade kate ja staadioni kate (looduslik muru) viidi vastavusse rahvusvaheliste nõudmistega.
Seni viimane ümberehitus algas 2008. aasta sügisel. Pealtvaatajakohtade arvu vähendati 70 050-ni. Selle arvelt laiendati sektorite vahekäike, VIP-looži, lisati kohti ajakirjanikele ja liikumispuudega inimestele. Kõik istekohad viidi katuse alla. Tribüünide kallet suurendati 15%-ni, et ka kaugematest nurkadest oleks staadionil toimuvale parem vaade. Töö nende ümberehituste kallal ei katkenud öösekski ja ümberehituse käiku sai veebikaamera kaudu kogu aeg jälgida.
Staadioni avas uuesti 8. oktoobril 2011 Ukraina president Viktor Janukovitš. Avamistseremoonial esines 40-minutilise kontserdiga Shakira.
Staadionil peeti Jalgpalli 2012. aasta Euroopa meistrivõistluste kolm alagrupikohtumist, üks veerandfinaal, üks poolfinaal ja finaal.
Ene-Renate Pähkla

Elulugu

Ene-Renate Pähkla on arsti tütar ja Rein Pähkla abikaasa.
Lõpetas 1989 Tallinna 1. Keskkooli, õppis 1989–90 Leningradi Ülikoolis vene keelt ja kirjandust, lõpetas 1995 TÜ stomatoloogia osakonna. Oli 1995–96 intern, 1996–98 Helsingi Ülikooli resident, aastast 1998 TÜ stomatoloogia kliiniku assistent ja arst-õppejõud, aastast 2006 TÜ stomatoloogia doktorant.

Teadustöö

Uurinud parodontiidi ravi ja profülaktikat, patogeenide ravimiresistentsust, ravimite farmakokineetikat ja patogeenide ülekandumist perekonnas. TÜ arstiteaduskonna aastapreemia (2001). 10 teadustrükist.
Bosnia keel

Bosnia keel (bosnia keeles bosanski jezik, босански језик, بۉسآنسقاى يهزاىق) on üks lõunaslaavi keeltest. Keel ei erine väga serbia ja horvaadi keelest, mistõttu nende keelte kõnelejad saavad üksteisest hästi aru. 
Bosnia keelt räägib emakeelena umbes 2,2 miljonit inimest Bosnias ja Hertsegoviinas, kus see on üks kolmest riigikeelest. Lisaks räägitakse bosnia keelt ka teistes Balkani riikides, peamiselt Horvaatias, Montenegros ja Serbias.
Peamine erinevus serbia ja horvaadi keelest seisneb selles, et bosnia keeles on rohkesti türgi, araabia ja pärsia keele laensõnu, mis juurdusid seal Osmanite ülemvõimu ajal. 
Kirjakeeles kasutatakse ladina tähestikku, üha harvemini kirillitsat. Varem on tarvitatud ka bosnia kirillitsat bosančicat (босанчица) (11.–15. sajandil) ja bosnia keele jaoks kohandatud araabia tähestikku arebicat (15.–19. sajand; taasjuurutamise katsed enne Teist maailmasõda).