Tallinna Sadamatehased

Ajalugu

Admiraliteedi töökojad asutati Tallinna kesklinnas Tallinna lahe ääres Venemaa keisri Peeter I korraldusel aastal 1714. Need paiknesid praeguse Vanasadama naabruses, nende järgi on nime saanud ka Vanasadama hilisem Admiraliteedi bassein. See oli sõjalaevade ehitamise ja varustamise koht ning oli kindlustatud.
Admiraliteedi töökodade ülesanne oli remontida ja varustada Tallinnas baseeruvaid Venemaa keisririigi sõjalaevastiku laevu ning selleks oli olemas vajalike hoonete kompleks, sh töökojad, ellingud, laod, sepikojad, haldushooned ja arsenal. Admiraliteedi töökodadele kuulusid ka Tallinna köiemanufaktuur, ehitusettevõtted, telliselööv ja saeveski. 1732. aastaks olid peamised töökojad valmis ehitatud. 
Kuni 19. sajandi keskpaigani olid Admiraliteedi töökojad Tallinna suurim tööstusettevõte, 1901. aastal rajati sadamast Tallinn-Väikese raudteejaamani kitsarööpmeline raudteeharu, mille üks haru algas Tallinna sadamast (Tallinn-Sadama raudteejaam). Tallinna Sadamatehaste territooriumil oli ka 1905. aastal ehitatud oma elektrijaam, mis tagas sadamatööstusele autonoomse elektritoite ning ka sadama ja piirkonna tänavate elektrivalgustuse.
1860. aastal nimetati kompleks Tallinna Sadamatehasteks, 1872. aastal hakati seda laevaremonditöökodadeks reorganiseerima. Aastatel 1886–1918 oli tehase nimi Riiklik Laevaremondi- ja Metallitehas.
1918. aastal alanud Eesti Vabadussõja alguses allutati Portu tehased 9. jaanuarist 1919 mereväe tehnilise varustuse valitsuse kaudu Sõjavägede Ülemjuhatajale ning tehaste ülemaks määrati varustusvalitsuse inseneriosakonna töökodade juhataja insener Konstantin Zeren. Tehases ehitati esimesed soomusautod, kui firma Federal kolmetonnise kandejõuga veoauto šassiile tehti vinkelrauast raam ja sellele kinnitati laevaehituses kasutatud terasplaatidest soomus. Esimene soomusauto valmis 1918. aasta jõulupühade eel ja sai nimeks Estonia ning seejärel valmis soomusauto Tasuja. Hiljem valmistati tehases ka soomusrongide komponente (suurtükivaguneid) laiarööpmelisele soomusrongile nr 6.
1918. aastal loodi ettevõtte baasil Riigi Sadamatehased, esialgu anti see Kaubandus-Tööstusministeeriumi käsutusse ning 1919. aastal Eesti Vabariigi merejõududele.
1923. aasta alguses viidi Riigi Sadamatehased Teedeministeeriumi alluvusse.
Aastail 1925–1930 valmisid Tallinnas Riigi Sadamatehastes viis originaalse konstruktsiooniga ekskavaatorit (ujuvekskavaatorit): Alfa, Beeta, Kappa, Lambda ja Hiiglane.
1930. aastail ehitati Riigi Sadamatehastes kitsarööpmelisele raudteele diiselelektriajamiga mootorvagunid DeM 1 ja DeM 2 ning remonditi ka Eesti Mereväe laevu.
1941. aasta augustis süütasid venelastest töölised punasõdurite juhtimisel Sadamatehaste hooned.

Sadamatehase tänapäev

Nõukogude ajal tegutses laevatehas edasi, erastamiseelsel ajal sai see nimeks Tallinna Laevatehas. See ettevõte rentis osa hooneid välja ja lammutas teisi. Nii asus erastamise järel ühte hoonesse kaubanduskeskus Sadamarket, mis on nüüdseks ümber ehitatud. 1990. aastail oli hulk firmasid registreeritud aadressile Sadama 2 – ajal, kui sel aadressil oli säilinud vaid telefoniputka. Kaua püsis kolmelööviline hoone Admiraliteedi basseini ääres, Eesti Meremuuseum plaanis sinna viia allveelaeva Lembit ja sellega seotud ekspositsiooni. Hooned Ahtri tänava ja Mere puiestee ristmikul Mere puiestee 10, kus asus Merekeskuse kaubanduskeskus, lammutati aastal 2016.