Kasside nakkuslik peritoniit

Immunopatoloogia

FIP mõjutab lümfoid(-immuun)süsteemi talitlust, nakatumise korral kaovad nii B- kui T-rakud.
Osade uurijate arvates võib nakkuse saanud kasside organism sellega toime tulla suurendades IL-10-e sünteesi.

Virulentsus

Osad uurijad peavad viirust ja viirusnakkust üsna tähtsusetuks kuni viirus muteerub ja transformeerub FECV-st FIPV-ks. Mutatsioon muundab FCoV viiruseosakesi selliselt, et need omandavad tropismi makrofaagide suhtes ja kaotavad tropismi seedekulgla rakkude vastu.
FIP põhjustab veel väljaarenemata immuunsusega (näiteks kassipoegadel) ja/või aeglasemate immuunvastustega (vanematel kassidel) kassidel või ka immunosupressiooni põhjustava kasside immuunpuudulikkuse viiruse kandjatel jt granulomatoosset vaskuliiti.
Haigestumist esineb sagedamini kuni 3. eluaastani, eriti aga kassipoegadel alates 4. elukuust kuni 16. elukuuni ja väga vanadel üle 14-aasta vanustel kassidel.

Märg vorm

Märja vormi kliinilist pilti iseloomustab ülemäärase kõhuõõnevedeliku kogunemine kõhuõõnde (astsiit (eksudaat)) või vedelikukogunemust pleuraõõnde.
Kassidel võib esineda isutust, palavikku, kaalukaotust, kollatõbe, kõhulahtisust, hingamisraskuseid, aevastamist ja 'tilkuv nina', loidust-väsimust, polüserosiiti ja vaskuliiti.

Kuiv vorm

Kassidel võib esineda samuti isutust, kasvuraskuseid (kassipoegadel), aneemiat, palavikku, kaalukaotust, kollatõbe, depressiooni, elundite pyogranulomatous lesions ja kõhulahtisust kuid vedelikukogunemus pole silmaga tuvastatav.
FIPi kuiva vormi korral esineb kassidel oftalmoloogilisi ja/või neuroloogilisi sümptomeid (ataksia, krambid). 
FIPi korral on haaratud ka pea- ja seljaaju.
Kassil võib olla raskusi liikumise koordineerimisega: jalgadel seismise ja kõndimisega, välja võib kujuneda halvatus.
FIPi oftalmoloogilised sümptomid võivad olla: vikerkesta värvuse muutumine, osa võib näida pruunina; kassi silmas võib esineda verejooks. Kassidel esineb FIPi korral erinevaid silmapõletikke (retiniit, iriit jt) ja nad võivad kaotada silmanägemise.

Diagnoosimine

FIPi sümptomid ei ole spetsiifilised ja seetõttu võib õige diagnoosi panek olla raskendatud ka kogenud loomaarstidel. Samuti ei ole FIPi tuvastamiseks spetsiifilisi teste.
Diagnoosimiseks võidakse võtta vedelikuproov kas kõhu- või pleuraõõnest. FIPiga seostatud vedelik on kollase värvusega ja selle valgusisaldus on normist kõrgem.

Laboratoorne diagnoosimine

Loetakse, et suurem osa kodukasse kannab seda tõbe põhjustavat viirust.
Vereproovitulemuste valgeliblede osa võib anda umbkaudse aimduse, et kassil on olnud kokkupuude mingi patogeeniga.
Immunoensüümmeetod (ELISA) või indirektne immunofluorestsentsanalüüs (IFA) analüüs võivad tuvastada koroonaviiruse-vastaseid antikehi, kuid ei tõenda koroonaviiruse liiki ega alamliiki ega ka seda, et just koroonaviirus on kassi käimasoleva võimaliku haiguse põhjustaja.
Antikehade tiitrid ise ei ole kuigi spetsiifiline FIPi näitaja.
Lisaks on esinenud väärpositiivseid ja väärnegatiivseid tulemusi.
Vedeliku- või ka koeproovi polümeraasi ahelreaktsiooni test teeb võimalikuks FIPi põhjustava koronaviiruse DNA tuvastamise kuid ei tuvasta selle vorme.

FIPi ravi

FIPi ravi ei tunta. Ravimite manustamise eesmärgiks on kliinilise sümptomaatika vähendamine, võidakse manustada glükokortikoide. Kassidele võidakse manustada ka ravimeid, mis inhibeerivad viiruse replikatsiooni.
Teine lähenemisviis on immuunvastuste manipuleerimine näiteks interferooniga. See lähenemisviis üksikult ei pruugi toimida ja seetõttu kombineeritakse seda näiteks interferoon alfa ja viirusvastaste ainetega nagu ribaviriin, tenofoviirdisoproksiil, entekaviir.
Kolmas lähenemisviis on immuunsüsteemi mittespetsiifiline stimuleerimine, et viirusega toime tulla.
Lähenemisviisidele vaatamata, tuleks teraapiate ohutust ja tõhusust kontrollida kliiniliste uuringutega.
Kassiomanikule võidakse, seltsilislooma tarbeks, pakkuda harilikult tasulist suremisabi.

In vitro klorokviini uuringud

In vitro katsetes on malaaria ennetamiseks ja raviks inimestele manustatav klorokviin avaldanud kasside koronaviiruse vormile feline infectious peritonitis virus (FIPV) inhibeerivat toimet.
Eksperimentaalse kasside nakkuslikku kõhukelmepõletiku korral aga ilmnesid selle ravimi toksilised toimed.

Nimi

FIP on veidi eksitav termin, kuna tegemist ei ole kõhukelme põletikuga (peritoniidiga) vaid vaskuliidiga veresoonte põletikuga. Kliinilised sümptomid olenevad sellest, milliseid elundeid varustavad veresooned saavad kahjustatud.