google/wiki40b huggingface dataset:
Tuukrilaev

Tuukrilaev on veealuste tööde ehk tuukrite tegevuse toetamiseks mõeldud laev (abilaev).

Kirjeldus

Tuukrilaevad on väikeste mõõtmetega (märksa alla 50 m pikad) abilaevad. Tuukrilaeval on tavaliselt spetsiaalne trapp tuukrite vette liikumiseks ja sageli ka dekompressioonikamber ehk barokamber. Samuti kajutid tuukrite majutamiseks ja sukeldumiseks ettevalmistamiseks ning sukeldumisvarustuse hoiuks.
Avamerel ja ookeanil, mis jäävad tuukrilaevade sõidupiirkonnast välja, kasutatakse sukeldumiste ja allveetööde toetamiseks tavaliselt suuremaid uurimislaevu või merepäästelaevu, millel on tavaliselt samuti tuukrivõimekus. Rannikulähedastes või kitsaste faarvaatritega vetes ja reididel pole taoliste suurte laevade kasutus tuukritöödeks ressursiliselt otstarbekas. Väiksemates (näiteks alla 10 m) sügavustes, sadamates ja ranna lähistel või sisevetel võidakse tuukritöödeks kasutada samas ka lihtsamaid ja ökonoomsemaid tuukrikaatreid või tuukripaate.
Karina (eesnimi)

Karina on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 116. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Karina 1585 naisel.
Orioniidid

Orioniidid on meteoorivool, mida tekitavad meteoriidid, mis on pärit Halley komeedi järel tekkinud tolmupilvest. Orioniidid on saanud nime Orioni tähtkuju järgi, kust need näivad lähtuvat. Orioniidid on iga-aastane meteoorivool ja on vaadeldav tavaliselt ühel nädalal oktoobri lõpus. Tavaliselt näeb ühes tunnis 10-20 orioniidi, kuid võimalik on ka üle 60 orioniidi tunnis.
Vorkuta

Kliima

Vorkuta asub 150 km põhjapolaarjoonest põhja pool ja 140 km kaugusel Põhja-Jäämerest. Sellepärast on kliima lähisarktiline.
Vorkutas on aasta keskmine õhutemperatuur –6,6 °C, juuli keskmine õhutemperatuur +11,7 °C (maksimaalne +33 °C), jaanuari keskmine õhutemperatuur –20,6 °C (minimaalne –52,4 °C).
Külmavaba periood on keskmiselt 70 päeva. Isegi suvel võib esineda öökülma. Lumikate on maas keskmiselt 8 kuud.
Maaharimine aiamaal on võimatu. Rõdudel ja kasvuhoonetes kasvatatakse kurki, spinatit ja sibulat.
Varem kasvatati piirkonnas lehmi ja sigu, tänapäeval on jäänud üksnes põhjapõdrakasvatus.
Pongidae

Pongidae (inimahvlased) on endine esikloomaliste sugukond (bioloogia), kuhu arvati gorillad, šimpansid ja orangutanid. Mõnikord nimetatakse neid suurteks inimahvideks või inimahvideks. 
See on parafüleetiline takson. Selle taksoni kroonirühm on inimlased (Hominidae).
Sugukonnas on seitse tänapäevast liiki.
Tänapäeval seda taksonit peaaegu ei kasutata, kuid sellel on ajalooline tähtsus.

Nomenklatuur

Sugukonna autor on Elliot (1913).
Sillamäe muuseum

Sillamäe muuseum on Sillamäe linnas asuv muuseum, mis muu hulgas tutvustab linna ajalugu, sh ettevõtte AS Silmeti ajalugu.
Muuseumis on ka kivimite näitus.
Teadusulme

Tüüpiline teadusulmeteos

On välja mõeldud keskkond, mis on kaasaegse loomulik või võimalik edasiarendus.
On võetud teaduse hetkeseis ja ekstrapoleeritud tulevikku. Näiteks kontrollitakse praegu stringiteooriat, seega võib kirjutada ühiskonnast, kus kõik, mida selle abil teha saaks, on olemas. Samuti võib käsitleda ühiskonda, kus kloonimine on igapäevane, sest kaasajal peetakse tõenäoliseks, et korralikult kloonida on tulevikus võimalik.
On võetud üksikute seadmete võimalik areng. Näiteks teame umbes, kui palju kiireneb arvutiprotsessor aastas, seega võib oletada, kui kiire see on 50 aasta pärast.
On võetud asjad, mis praegu on juba olemas, aga veel üldsusele kättesaamatud, ning eeldatud, et nende hind langeb ja kättesaadavus suureneb. Näiteks teos, kus ei ole ühtegi olematut seadet, aga näiteks sõjalennukite võimsusega lennukid või superarvutid on üksikisikutele kättesaadavad.
See kõik on paigutatud tulevikku ja leitud, kuidas vastav tehnoloogia mõjutab inimeste igapäevaelu, millised on sellega seotud ohud ja võimalused nende ärahoidmiseks (selle põhjal koostatakse vastava ulmeühiskonna seadustik), ning millisteks muutuvad inimesed, kellele selline tehnika on kättesaadav.
Suured Sunda saared

Suured Sunda saared (indoneesia Kepulauan Sunda Besar) on neli suurimat Sunda saartest, nimelt Kalimantan, Sumatra, Sulawesi ja Jaava.
Kalimantan on jaotatud Indoneesia, Brunei ja Malaisia vahel, teised kolm saart kuuluvad Indoneesiale.
Helina Tilk

Helina Tilk on eesti kunstnik.
Ta tegeleb portselanimaalija ja ettevõtjana.
Ääris-draakonipuu

Ääris-draakonipuu (Dracaena marginata) on draakonipuuliste (Dracaenaceae) sugukonda kuuluv taim.
Ääris-draakonipuu on pärit Madagaskarilt. Ta on aeglasekasvuline ning võib kasvada 2–5 meetri kõrguseks. Lehed on pikad, kitsad, oliivrohelised ja punaka äärisega, tavaliselt 30–90 cm pikad ning 2–7 cm laiad. Ääris-draakonipuu on väga populaarne dekoratiivtaim majapidamistes. Taim vajab vähemalt 15 °C temperatuuri, kuid talub ka lühiajaliselt 8 °C. Vajab väga vähe hoolitsust ja talub mulla läbikuivamist, mistõttu on ta populaarne taim ka kontorites ja teistes töökeskkondades.
Feministlik epistemoloogia

Feministlik standpoint-epistemoloogia

Feministliku standpoint-teooria kujutab endast arvamust, et teadusest kumab läbi seksism ja seetõttu peaks kahtluse alla seadma kogu teaduspraktika ning kategoriseerimisloogika. On loodud eeldus, et fundamentaalsemate muutusteta teadusdistsipliinides pole võimalik soosuhteid nähtavale tuua ning naise kogemust ei saa nii lihtsalt nendesse valdkondadesse lisada. See tähendab, et traditsioonilisi meetodeid ja praktikaid tuleb muuta, sest kinnistunud uurimismeetodid, mõisted ning praktikad jätavad liialt palju tähelepanuta. 
Standpoint-teooria toetub omakorda marksistlikule ideoloogiale. Sellest tuleneb ka väide, et ühiskond on jagatud erinevatesse rühmadesse ja sotsiaalsetesse kategooriatesse: just teatud sotsiaalses keskkonnas elamine või teatud kogemused kujundavad teadmised, eelarvamused ja stereotüübid. Lähtudes standpoint-teooriast on valitsev klass ehk valge Euroopa-Ameerika päritolu keskklassi kuuluv mees liialt domineeriv ning oma positsiooniga piiranud ja moonutanud teadmisi. Domineerivad grupid kuvavad vaid enda huvisid ja väärtusi, rõhutud grupid ja nende teooriad haaravad märksa enam. Feministliku standpoint-epistemoloogia puhul kõneldakse kahest peamisest eesmärgist: esiteks püüelda valitsevade huvide ja väärtuste vältimise poole ning teiseks kaasata teadusesse rohkem erinevaid rõhutud gruppe.
Standpoint-feministid on välja pakkunud mitmeid uusi seletusi: näiteks emadus ja lastekasvatus vahendavad teadmisviise. Mõningad teadmised antakse edasi keha abil ja osa teadmisi ületab kehakogemuse. Sooline tööjaotus tähendaks naiste puhul mentaalse, emotsionaalse ja manuaalse töö ühendamist.

Feministlik empirism

Feministlikul empirismil on palju vorme. Feministliku empirismi eesmärkideks on positivismi vigade vältimine ja naiste kaasamine teadusesse. Feministliku empirismi esindajad eeldavad, et mehekeskne seksistlik teadus on n-ö halb teadus ja loodavad normide rangema järgimisega seksistlikku teadust parandada. Nad ei usu siiski, et teadus on läbinisti mehekeskne ja seksistlik. Sellisele kirjeldusele vastavat feministlikku empirismi on Richmond Campbell nimetanud eksternaalseks feministlikuks empirismiks. Internaalse ja eksternaalse empirismi nimetused on seotud sellega, kas feministlikud eesmärgid on hüpoteeside testimismeetodile internaalsed või eksternaalsed. Internaalne feministlik epistemoloogia metoodiõpetus kombineerib tulemuste ennustamise, veenva seletuse ja vaatluse nõude ehk kolm põhilist empirismi normi. Internaalne empirism ei eelista erinevalt eksternaalsest empirismist naise teadmist ning usub objektiivse tõe võimalikkusesse.

Feministlik postmodernism

Feministliku postmodernismi esindajaid peetakse kõige radikaalsemateks. Välditakse essentsialismi, modernistlike projektide absolutismi, fundatsionalismi. Feministlik postmodernism hülgab realistliku teadmise ja minetab teaduse eesõigustatud positsiooni. Feministidest postmodernistid kahtlevad kõiges: iseendas, teaduses, mõistuse kõikvõimsuses.
Peaalajaama tänav

Peaalajaama tänav on tänav Narvas Kerese linnaosas. Algab Paul Kerese tänavalt, kulgeb põhja poole, pöördub lääne poole ja lõpeb Rahu tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 520 m.
Peaalajaama tänava alguses, aadressil P. Kerese tänav 38b, asub peaalajaam, mille järgi tänav sai oma nime.
Pekka Ruokola

Pekka Pauli Vihtori Ruokola (sündinud 10. veebruar 1951 Koskenpääl) on Soome endine poksija.
Ruokola oli kokku seitsmekordne Soome meister raskekaalus (üle 81 kg) aastatel 1975–1979 ja 1982 ning kahekordne hõbemedalivõitja aastatel 1980 ja 1983.
Ruokola osales 1976. aasta Montréali olümpiamängudel raskekaalus (üle 81 kg), kuid kaotas oma teise kohtumise veerandfinaalis tulevasele olümpiavõitjale Teófilo Stevensonile (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Ruokola on hiljem tegutsenud ka poksikohtunikuna. Ta töötas hiljem politseinikuna. Tema poeg Juha on samuti tuntud poksija.
Marija Muzõtšuk

Marija Muzõtšuk (ukraina keeles Марія Музичук; sündinud 21. septembril 1992) on Ukraina maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2015).
Rahvusvahelise maleorganisatsiooni FIDE ELO-reitingus on tema parim saavutus 8. koht (2015). 2015. aasta märtsi seisuga oli tema reiting 2526 punkti, millega ta on naiste edetabelis 12. kohal.
2015. aasta naiste maailmameistrivõistlustel tuli ta maailmameistriks alistades finaalis Venemaa maletaja Natalja Pogonina 2,5:1,5.
Ka tema õde Anna Muzõtšuk on maletaja.
Louis Homilius

Louis Homilius (25. mai 1845 Peterburi – 27. detsember 1908 Peterburi) oli vene organist, töötas Peterburi Konservatooriumis.
Tema õpilasteks on teiste seas olnud Artur Kapp, Rudolf Tobias, Peeter Süda, Mart Saar, Otto Hermann.
Bayezid II

Bayezid II (osmanitürgi keeles: بايزيد ثانى Bāyezīd-i sānī, türgi keeles:II. Bayezid  või II. Beyazıt) (3. detsember 1447 – 26. mai 1512) oli Türgi sultan aastatel 1481–1512.
Ta oli Mehmed II ja Emine Gülbahar Hatuni poeg.
Anabaatiline tuul

Anabaatiline tuul (kreeka keeles anabainō — tõusen) on orutuul ehk tuul, mis puhub mägedes piki oru, künka või mäe nõlva ülespoole mäetipu suunas. Anabaatiline tuul võib ka tõusta tihedama õhukihi peale.
Anabaatiline tuul tekib sellepärast, et päikesepoolsed nõlvad soojenevad kiiremini kui varjus asuvad nõlvad ja mäejalamid. Soe õhk tõuseb piki nõlva ülespoole ja tekib tuul.
Andres Masik

Andres Masik (1712 Maarja-Magdaleena – 4. aprill 1739 Maarja-Magdaleena) oli köster.
Aastatel 1734–1739 oli Andres Masik Maarja-Magdaleena Koguduse köster.

Isiklikku

Andres Masiku abikaasa oli Marie Masik. Lapsed: Hendrik Masik ja Madis Masik.
Osage'i maakond (Oklahoma)

Osage'i maakond (Osage County) on maakond USA-s Oklahoma osariigi põhjaosas. Geograafilised koordinaadid on 36° 37′ N, 96° 24′ W
Maakonna halduskeskus on Pawhuska.
Maakonna pindala on 5967 km², millest 137 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 47 472. Aastal 2000 oli elanike arv 44 437.
Osage'i maakond on pindalalt Oklahoma suurim maakond.

Ajalugu

Osage'i maakond moodustati 1907. aastal.
Forgiveness: A Philosophical Exploration

"Forgiveness: A Philosophical Exploration" on Charles Griswoldi filosoofline raamat. See ilmus 2007. aastal Cambridge University Pressi väljaandel.
Noreikiškės

Ajalugu

Sealset mõisa mainiti esmakordselt aastal 1897, küla moodustati aastail 1926-1927, mil seoses põllumajandusreformiga mõisa maadest osa talumeestele jagati. Asula hakkas kasvama 1964. aastal, kui sinna toodi Leedu Põllumajanduse Akadeemia, nüüdne Aleksandras Stulginskise Ülikool (otsus ülikool sinna üle viia oli tehtud juba aastal 1959, ent aastal 1964 valmisid kooli õppehooned). Aastaks 1986 oli külas juba 4024 elanikku.
Akademija alev moodustati küla tihedamini asustatud osast 1999. aastal. Aastal 2001 oli külas üksnes 383 elanikku. Aastal 2007 toimusid seal põllumeeste maailmameistrivõistlused.
Sianno

Ajalugu

Siannot mainitakse esimest korda aastal 1534, mil Leedu väed vabastasid asula Vene vägede käest, kuigi asula alguseks loetakse aastat 1442, mil selle olevat asutanud Kazimierz IV. XVI sajandi algul sai Siannost alev. Asula kuulus Vidnitski-Ljubovskitele, Sennenski-Grybovskitele, Kurczidele, Sapiehadele, Ogińskitele ja Serakovskitele. Viljandi staarosti Marcin Korczi poeg Eustach Kurcz alustas aastal 1609 katoliku kirikut ehitama. Aastal 1613 pani Lew Sapieha aluse kloostrile, mille juurde avati vaesemale rahvale mõeldud kool. Pärast Poola esimest jagamist aastal 1772 läks linn Vene impeeriumi koosseisu. Viis aastat hiljem sai Sianno linnaõigused. Aastal 1778 avati postkontor, aastal 1887 telegraaf. Aastal 1867 valmis uus kividest õigeusu kiriku hoone. 1924. aastal liideti Sianno Valgevene NSV-ga, aastal 1925 avati Lepielisse viiv raudtee, mis möödub linnast viie kilomeetri kauguselt. raudtee. Teises maailmasõjas hõivasid viiendal juulil 1941 Sianno Natsi-Saksamaa väed, aga 6.–10. juulini toimus seal üks sõja suuremaid tankilahinguid, kus osales üle 1500 tanki. Sõjas hukkus 970 Sianno elanikku, neist 104 olid sõjaväeteenistuses.
Ormen Lange

Ormen Lange (Pikk Madu) oli Norra kuninga Olav Tryggvason tellimusel meister Thorberg Skafhogi poolt konstrueeritud sõjalaev, mis võeti kasutusele 999/1000. aasta talvel. See oli üks võimsaim põhjala vetes seilav laev ning kalleim Norras ehitatu sel ajal. Umbes 68 sõudjaga laev oli ligikaudu 55 meetrit pikk, kiilu pikkusega umbes 45 meetrit ning mahutas umbkaudu 300-500 meest.
Vööris ja ahtris olid kuldplaatidega ülelöödud lohepead. Svolderi merelahingus langes laev Taani ja Rootsi kuningate seatud lõksu. Hiljem võeti see uute laevade ehitamisel tihti eeskujuks.
Hugo Raudsepp

Elukäik

Hugo Raudsepp õppis küla- ja kihelkonnakoolis ning Tartu linnakoolis, mille lõpetas 1900. Töötas ajakirjanikuna Postimehes. Aastast 1925 oli vabakutseline kirjanik. Aastal 1951 Hugo Raudsepp arreteeriti. Suri Siberi vangilaagris.

Looming

Kirjanikuteed alustas luuletajana, aga tuntuks sai vestekirjanikuna Milli Mallika varjunime all. Oli viljakas teatri- ja kirjanduskriitik. Kirjaniku loominguliseks pärisosaks kujunes dramaturgia, kus tema põhižanriks kujunes komöödia.
Hugo Raudsepa proosale on iseloomulik sündmuste satiiriline käsitlemine ja iroonia.

Isiklikku

Tema noorem vend oli kirjandusteadlane Ernst Raudsepp.

Mälestuse jäädvustamine

Hugo Raudsepale on püstitatud mälestuskivi Rakkes 7. augustil 1983 ja mälestussammas kodulinnas Elvas 9. juulil 1989 (autor Aivar Dominiq Ennet).
Craig Kilborn

Craig Kilborn (sündinud 24. augustil 1962) on Ameerika Ühendriikide humorist ja endine vestlussaadete juht.
Ta oli esimene "The Daily Show" juht, endine ESPN-i "SportsCenteri" uudistediktor ja Tom Snyderi järglane CBS-i saates "The Late Late Show".
Haldjaist ristivanemad

"Haldjaist ristivanemad" (inglise keeles The Fairly OddParents) on Ameerika Ühendriikidest pärit multifilmisari, mille loojaks on Butch Hartman.
Peategelaseks on poiss nimega Timmy Turner, kellele antakse haldjatest ristivanemad Cosmo ja Wanda.
Sari sai alguse lühimultikatest, mida näidati saates "Oh Yeah! Cartoons" 4. septembrist 1998 kuni 23. märtsini 2001. aastal. Hiljem loodi samade tegelastega terve sari telekanali Nickelodeon jaoks.
Eestis näitab sarja TV3.
Jersey tüdruk

Sisu

Oliver "Ollie" Trinké (Ben Affleck) on edukas New Yorgi muusikapublitsist, kelle naine Gertrude (Jennifer Lopez) sünnitades sureb. Ollie peab oma pisitütart üksinda üles kasvatama ning kolib tagasi oma isa Bart'i (George Carlin) juurde New Jerseysse. Kui ta ühel päeval oma tütre töö juurde kaasa peab võtma, kaotab ta pressikonverentsil enesevalitsuse ning jääb oma tööst ilma.
Mõningad aastad hiljem, kui tütar juba algkoolis käib tutvub Ollie videolaenutuses töötava Mayaga (Liv Tyler) ning üritab uuesti erialast tööd leida. Oma endise assistendi abiga õnnestub tal saada tööintervjuu suure agentuuriga. Kuid kuna samal ajal toimub tütre koolis talendivõistlus, otsustab Ollie töökoha ohverdada, et koos tütrega seallest osa võtta.
Heljo Sepp

Heljo Sepp (15. oktoober 1922 Valga – 27. november 2015) oli eesti pianist, muusikapedagoog ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia emeriitprofessor. Õppinud klaverit esmalt Heino Elleri abikaasa Anna Elleri juures, seejärel Londoni Kuninglikus Muusikaakadeemias, Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Bruno Luki klaveriklassis ja Moskva Riiklikus Konservatooriumis Heinrich Neuhausi juhendamisel. Heljo Sepp õppis ka kompositsiooni Heino Elleri kompositsiooniklassis.
Heljo Sepp esines tihti koos viiuldaja Vladimir Alumäega.
1938. aastal osales ta Heino Elleri soovitusel Londoni rahvusvahelisel noorte pianistide konkursil ning võitis 11. mail 1938 Briti Muusikanõukogu muusikaauhinna ja kolmeaastase stipendiumi (250 naelsterlingit aastas) õpinguteks Londoni Kuninglikus Muusikaakadeemias, mis andis talle võimaluse end täiendada maineka pianisti Vivian Langrishi käe all, kuid sõja tõttu jäid õpingud pooleli.
Heino Elleri tsükli "Viis pala keelpilliorkestrile" (1953) viimase pala klaveriredaktsiooni pealkirja "Kodumaine viis" autor on Heljo Sepp.
Õppejõuna töötas Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias (endine Tallinna Riiklik Konservatoorium) aastast 1952 ning oli Eesti Heliloojate Liidu liige aastast 1962.
Heljo Sepal oli üle poolesaja õpilase, nende hulgas tuntumad Peep Lassmann, Mart Humal, Helju Tauk, Marje Lohuaru, Nina Maiorova jt.
Heljo Sepp oli läbi aegade eesti üks populaarsemaid ja armastatumaid kontsertpianiste, kes on erilise rõhu oma repertuaaris pannud Heino Elleri klaveriloomingu propageerimisele. Ta sai Eesti NSV teenelise kunstniku aunimetuse (1957) ning olnud Heino Elleri muusikapreemia (1998) ja Helikunsti Sihtkapitali preemia laureaat (2004).
Heljo Sepp oli tuntud eesti muusikapublitsisti ja helilooja Valter Ojakääru abikaasa. Nende poeg oli raadioajakirjanik Jaak Ojakäär.
Portia de Rossi

Portia de Rossi (sünninimi Amanda Lee Rogers, ametlik nimi alates 2010 Portia Lee James DeGeneres; sündinud 31. jaanuaril 1973 Melbourne'is) on Austraalia näitleja, kes on tuntud eelkõige seriaalidest "Ally McBeal" ja "Arrested Development".

Isiklikku

Ta on alates 16. augustist 2008 abielus Ellen DeGeneresiga.
Selma Multer

Selma Multer (20. jaanuar 1928 Tallinn – 25. detsember 2016) oli eesti korvpallur, treener, spordijuht ja korvpallikohtunik. 
Ta lõpetas 1947 Tallinna 7. Keskkooli ja 1951 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
Korvpallitreeninguid alustas ta 1946 Tallinna Kalevis Joann Lõssovi juhendamisel, alates 1947 suunas teda TRÜ treener Edgar Naarits. Multer oli 15 aastat (1947–1961) Eesti NSV esindusnaiskonna kapten ja mängujuht. Võitis 1959 NSV Liidu rahvaste spartakiaadil ja 1957–1960 NSV Liidu meistrivõistlustel hõbemedali, 1954 NSV Liidu sisemeistrivõistlustel pronksi. Eesti NSV meistrivõistlustel võitis ta seitsmel korral kulla (1947–1951, 1953 ja 1959). 
Ta töötas 1951–1956 Tartu LNSK direktorina, 1956–1961 Tartu 1. Keskkooli kehalise kasvatuse õpetajana ja treenerina ning 1962–1984 Eesti NSV Spordikomitees vanemtreenerina. 1951–1961 tegutses ka väljakukohtunikuna. Kuulus 1951–1957 Korvpallisektsiooni presiidiumi ja 1985–1989 kohtunikekogu juhatusse. Ta on juhendanud ka ETKVL-i naiskonda ja meeskonda ning EKE Projekti meeskonda. Ta oli 1980. aastal Moskva olümpiamängude korvpalliturniiril oli operatiivside juht. 
Multeri õpilased on olnud: Jaak Lipso, Avo Jans, Raivo Aljaste, Tarmo Velleste, Madis Kukk, Maire Raadik.

Isiklikku

Tema elukaaslane oli korvpallitreener Tarmo Velleste, nende poeg Toomas Velleste on eesti korvpallikohtunik ja oli "Kalevi" meeskonna administraator.
Tartu Katoliku Hariduskeskus

Tartu Katoliku Hariduskeskus on eraõiguslik lasteaed-põhikool Tartus, mis rajati 1993. aastal.
Õppehooned asuvad kahes majas. 5.–9. klassid asuvad  Agathe majas Jakobi 41 ning lasteaed ja 1.–4. klass asuvad Joosepi majas Oru 3. Kooli omanik on MTÜ Tartu Katoliku Hariduskeskus, mille juhatuse liikmed on Aleksandra Sooniste, isa Miguel Angel Arata Rosenthal ja õde Veronika (Monika Komorova). Katoliku koolis õppis 2014./2015. õppeaastal 401 õpilast. 1.–9. klassil on 2015./2016. õppeaastast kõikides klassides kaks paralleeli. Hariduskeskus on Eesti Kristlike Erakoolide Liidu vaatlejaliige. 2016./2017. õppeaastal plaanis hariduskeskus alustada Tartu Katoliku Gümnaasiumiga, aga loobus sellest.
Stanislav Kunjajev

Stanislav Jurjevitš Kunjajev (vene keeles Станислав Юрьевич Куняев; sündinud 27. novembril 1932 Kalugas) on vene luuletaja ja publitsist, kirjanduskriitik.
Ta on natsionalistlik-alalhoidliku suunitlusega kultuuriajakirja Naš Sovremennik peatoimetaja (1989. aastast). Toetas Augustiputši, vene kõnepruuki läinud, ühe tema 1992. aasta luuletusest tuntud fraasi "gekatšepistid-dekabristid" autor. Rea tõlgete autor: tõlkinud muu hulgas ukraina, gruusia, abhaasi, kirgiisi, burjaadi, leedu luulet (mh Mieželaitist). Mõned Kunjajevi teosed on tõlgitud bulgaaria, tšehhi ja slovaki keelde.
Artišokk

Kirjeldus

Artišokk on diploidse kromosoomistikuga (2n = 34) mitmeaastane püstine rohttaim, mis võib kasvada kuni 2 m pikkuseks. Väliselt sarnaneb ta takja või ohakaga.
Vars on püstine ja võib kasvada üle ühe meetri pikaks.
Hallikasrohelised kaardus sulglõhised lehed võivad kasvada üle 70 cm pikaks. Eri sortide lehed võivad erineda üksteisest kuju, värvi kui ka pikkuse poolest.
Õievarre tipus asub ümar korvõisik, mille läbimõõt on 8–15 cm. Õieraag on laienenud nõgusaks või kumeraks lihakaks õiepõhjaks, millele kinnitub suur arv sinakaslillasid üksikõisi. Õisikut ümbritsevad rohekaslillad soomuseid meenutavad kandelehed, mis on alumises osas paksemad ja lihakamad ning peenemad tipu osas. Artišokk on putuktolmleja.
Viljadeks on lendkarvadega varustatud seemnised, mis levivad tuule abil.

Ajalugu

Artišokki kasutati nii toiduks kui ka ravimtaimena juba vanade egiptlaste ja kreeklaste poolt. Pilte ja kujutisi artišokist on leitud egiptlaste savitahvlitelt kui ka altaritelt. Esimest korda kirjeldati artišokki 4. sajandil eKr Kreeka kirjaniku Theophrastose poolt. Rooma impeeriumis kasutati artišokki tema seedimist turgutava toime pärast ja delikatesstoiduna. Alates 16. sajandist arvati, et artišokist võib kasu olla ka maksahaiguste nagu kollatõve ravi puhul, lisaks peeti seda delikatessiks ning artišokki võis leida aadlike ja rikaste toidulaualt. Botaaniline nimi pärineb sõnadest Kinara, mis on Kreekas asuv saar ning sõnast "skolymos", mis tähenab Kreeka keeles ohakat.

Kulinaarias

Artišokki peetakse delikatess-köögiviljaks. Söödavaks osaks artišoki juures on tema õiepung koos lihakate kandelehtedega. Õiepunga sisemist osa kutsutakse ka artišoki südameks. Tavaliselt artišokki praetakse, küpsetatakse ahjus või kuumutatakse muul viisil, aga võib süüa ka toorelt või marineeritult. Artišokki võib tarvitada niisama või lisada näiteks salatitesse, pastadesse või pitsadesse.

Meditsiinis

On leitud, et artišokk omab antioksüdantset, antimikroobset ja põletikuvastast toimet. Artišokist võib kasu olla südame-veresoonkonna haiguste riskitegurite (näiteks kolesterooli), diabeedi, seedektrakti haiguste ja maksahaiguste ravis. Usutakse ka, et artišokk indutseerib apoptoosi ja vähendab vähirakkude proliferatsiooni.

Keemiline koostis

Artišoki õisik sisaldab rasvu, süsivesikuid ja valke. Samuti sisaldab see kiudaineid (inuliini), kaltsiumi, fosforit, kaaliumi, foolhapet, C-vitamiini, niatsiini, tiamiini, mikroelemente ja karotenoide. Artišokis leidub ka olulisi polüküllastumata rasvhappeid nagu näiteks steariin-, palmitiin-, oleiin- ja linoolhappeid. Lisaks on artišokk rikas antotsüaniinipigmentide ja paljude ensüümide poolest, sealhulgast leidub oksüdaasi, peroksidaasi, tsüanaasi ja askorbinaasi.
Heidi Raju

Heidi Raju (sündinud 5. juulil 1990 Tallinnas) on eesti murdmaasuusataja.
2015. aastal võitis ta Alutaguse maratoni.