Projektipõhine organisatsioon

Töökorraldus

Projektipõhise töökorralduse korral korraldatakse tööd lähtuvalt projektidest ning rakendatakse töös projektijuhtimist. Projekt on eriline ja ajutine ettevõtmine, millel saab kindlaks määrata algus- ja lõpuajad, defineerida ulatuse ja kasutatavad ressursid. Projekt ei ole rutiinne tegevus, vaid kindel hulk tegevusi, mis on suunatud ühe kindla eesmärgi saavutamiseks. Projektid on iseseisvad ja keerulised ettevõtmised, mis ei mahu enamasti traditsioonilise töökorraldusega asutuse igapäevaste protsesside hulka ja sageli vajavad spetsiaalset organisatsioonitüüpi ning kindlaid juhtimisvõtteid ja tehnikaid. 
Projektipõhistes organisatsioonides on ajal väga suur tähtsus, sest projekte tuleb teostada mahtudes etteantud ajavahemikku. Aja planeerimine sõltub konkreetsest projektist ning ajaline ulatus võib projektil olla alates mõnest päevast kuni mitmete aastateni. Projektipõhistes organisatsioonides on töö enamasti korraldatud lähtudes klientide soovidest ja nõudmistest ning esineb ka seda, et kliendid ja projekti töötajad tegutsevad ühiselt.
Projektijuhtimine tähendab projekti õnnestumise jaoks teadmiste, oskuste ja tehnikate rakendamist, et täita või ületada tellija ootusi. Projektijuhtimises on oluline, et projekti eesmärk saaks täidetud õigeaegselt ning vastavalt määratud hinnale ja kvaliteedile. Mõistet "projektijuhtimine" kasutatakse teinekord ka kirjeldades organisatsioonilist lähenemist käimasolevate tegevuste juhtimiseks.  Projektijuhtimise protsessi viis peamist tegevust on algatamine, planeerimine, teostamine, kontrollimine ja sulgemine.

Struktuur

Puhtalt projektipõhise organisatsiooni struktuuris domineerivad projektijuhid ja neile alluv projektipersonal, neist kõrgemal positsioonil on ettevõtte juhtkond. Projektijuhtidel on projektipõhises organisatsioonis väga kõrge positsioon ja staatus. Nad omavad kontrolli äriliste otsuste, personali ja ressursside üle. Projektijuht on isik, kelle vastutuse alla kuuluvad projekti ühitamine ettevõtte eesmärkidega, projekti eesmärgi saavutamine ja selle täideviimise suunamine. Projektijuhilt nõutakse innovaatlist lähenemist ja oskust jääda seatud rahalistesse piiridesse. Projektipersonal ootab projektijuhilt oskuslikku tööde jaotamist ja tagasisidet oma tööle ning klient eeldab lepingule vastavat tööd ja tulemusi. Projektijuht peab suutma saavutada tasakaalu ja täita kõikide osapoolte soove.
Projektijuhil on sellises organisatsioonistruktuuris võim hankida ressursid, mis on projekti täitmiseks vajalikud, vastavalt projekti ulatusele, kvaliteedile ja eelarvele.
Projektijuht juhib projektipersonali tööd. Väiksemate projektide puhul võib projektipersonal koosneda vaid mõnest liikmest, kes töötavad koos projektijuhiga, kuid suuremate projektide puhul võib tiim koosneda kümnetest või sadadest töötajatest, kes enamasti töötavad ühe projekti kallal täiskohaga. Suuremad projektid saab jaotada ka alaprojektideks, millest igal ühel on oma projektipersonal. Projektipõhises organisatsioonis on projekti töötajad spetsiaalselt määratud projektile ja töötajad annavad aru otse projektijuhile. Projektijuht on vastutav ka projektipersonali tegevuse hindamise eest ja karjääri edasiliikumise eest. Projektitiimid arendavad projekti käigus tugeva omandiõiguse projekti üle, mõistavad sügavalt projekti eesmärki, missiooni ja tegevusi, seega projektipõhised organisatsioonid on levinud ka suurte ja komplitseeritud projektide puhul.

Erinevus maatriksstruktuurist

Projektipõhine organisatsioon on alternatiivne ja kõige lähedasem variant maatriksorganisatsioonistruktuurile. Maatrikssüsteemis on projektijuhil samuti vastutav roll, kuid ta jagab seda teiste osakondade juhtidega ehk juhtidega finants-, turundus-, tootmis- ja personalivaldkonnas. Maatrikssüsteemis toimuvad ärilised protsessid nii projektidena kui ka teiste osakondade tegevustes.
Maatriksstruktuur arenes 1950. aastatel Ameerika Ühendriikides kosmosetööstuses, mil tegeleti suurte ja komplekssete projektidega. Kui projekt oli väga ulatuslik, siis selle jaoks loodi puhas projektipõhine organisatsioon ehk kõik ressursid koondati ühe organisatsiooni alla, et saavutada seal projekti eesmärgid. 
Võrreldes maatriksstruktuuriga on projektipõhises organisatsioonis projekt kõige olulisem organisatsiooni tegevus ja osa, kuid maatriksstruktuuris on projektidega tegelemine üks osa organisatsiooni kõikidest tegevustest.

Tugevused

Projektipõhine organisatsioon on sobilik organisatsioonitüüp, tegelemaks innovaatiliste ettevõtmistega. Enamasti on taoline ettevõte valmis ebakindluseks, klientide muutuvateks nõudmisteks ja pidevaks arenguks. Seevastu projektipõhise organisatsiooni nõrkused on need, kus maatriksstruktuuri organisatsioon on tugev: koordineerida olemasolevaid ressursse projektideüleselt, täita massturu nõudmisi ja tegeleda rutiinse tootmisprotsessiga.
Projektipõhised organisatsioonid on tugevad ka dünaamilistes ja keerulistes keskkondades. Nende tugevus seisneb ka oskuses kombineerida olemasolevaid ressursse, et tulla vastu kliendi soovidele, tehes seda vastavalt tähtajale ja eelarve piires. Projektipõhise organisatsiooni töötajatel on pidevad tähtajad, mis muudab töötajad aja suhtes kriitilisemaks, kaastöötajatega koostööaltimaks ja suurendab nende oskust nii strateegiliselt mõelda kui ka lahendada ülesandeid efektiivsemalt.

Rakendusvaldkonnad

Projektipõhist töökorraldust leiab mitmetest tegevusvaldkondadest. Kõige rohkem esineb projektipõhist töökorraldust kultuurivaldkonnas (filmindus- ja teatrivaldkonnas) ning teenuste valdkonnas, seal hulgas avaliku suhtluse valdkonnas ja ürituskorralduses.  Projektipõhine töökorraldus on levinud ka traditsioonilistes tööstusharudes, näiteks ehituses ja laevanduses, viimasel ajal olulistes tegevusharudes nagu kommunikatsioon ja infotehnoloogia ning muudes kõrgtehnoloogilistes valdkondades ning kõrgehinnaliste teenuste osutamisel või kaupade tootmises.