google/wiki40b huggingface dataset:
Koprofaag

Koprofaag ehk skatofaag (ka roojatoiduline, roojasööja) on loom, kes toitub sõnnikust.
Koprofaagiat esineb näiteks mitmete mardikaliste ja kahetiivaliste juures. Koprofaagilised on ka jänesed ja närilised, kellel puudub hästiarenenud mäletsejate-sarnane seedesüsteem, et rohtu seedida. Saamaks rohust kätte rohkem aineid, söövad nad oma väikesed pehmed väljaheited uuesti sisse; seda nähtust nimetatakse ka autokoprofaagiaks ehk refektsiooniks. Need loomad eritavad ka normaalseid väljaheiteid, mida nad söögiks ei tarbi.
Kukkurkurat

Levik

Kukkurkuradid elavad tänapäeval ainult Tasmaanias.
Fossiilileidude põhjal arvatakse, et kukkurkuradid surid Austraalia mandril välja alles 14. sajandil. Tema väljasuremise põhjuseks peetakse dingode konkurentsisurvet ja küttimist Austraalia aborigeenide poolt. Nagu mõned teisedki kukkurkärplased, jäid kukkurkuradid ellu Tasmaania saarel, kus dingosid ei olnud.

Nomenklatuur

Kukkurkuradi omadused, mille järgi ta on nime saanud, on must karv, erutuse korral punaseks minevad kõrvad, väga ebameeldiv lõhn eriti erutuse korral, kaugele kostev kriiskamine ning agressiivne ja uudishimulik käitumine murtud saagi ja kõige muu suhtes. 
Kukkurkuradi teaduslik nimetus on mitu korda muutunud. George Harris kirjeldas kukkurkuradit 1808 ning andis talle nimetuseks Didelphis ursina. Ent see nimetus oli juba 1800 antud tasmaania vombatile (tänapäeval Vombatus ursinus) ning seetõttu kehtetu. Aastal 1837 esitas Frédéric Cuvier uue perekonna Sarcophilus (kukkurkurat) ning liiginimetuseks ikka veel kehtetu liigiepiteediga Sarcophilus ursinus. Aastal 1838 kirjeldas Richard Owen kukkurkuradiga väga sarnast fossiilset materjali nimetuse Dasyurus laniarius all. Aastal 1841 andis Pierre Boitard nüüdisaegsele liigile nimetuseks Sarcophilus harrisii. Seejärel vaieldi kaua, kas väljasurnud liik Sarcophilus laniarius on nüüdisaegse liigiga identne; kui need oleks identsed, siis oleks Sarcophilus laniarius kukkurkuradi kehtiv  nimetus. Uuemal ajal peab üha enam uurijaid fossiilileide omaette liigiks ning seetõttu nimetust Sarcophilus harrisii nüüdisaegse kukkurkuradi kehtivaks teaduslikuks nimetuseks.

Klassifikatsioon

Uusimad fülogeneetilised uurimused näitavad, et kukkurkuradid on lähedases suguluses kukkurkärpidega; nad arvatakse samasse sugukonda. Väljasurnud  kukkurhundiga on sugulus kaugem ja nad arvatakse eri sugukondadesse.

Anatoomia ja füsioloogia

Kukkurkuradid on suurimad tänapäeval elavad kukrulised. Isaste keskmine tüvepikkus on 65 cm, saba keskmine pikkus 26 cm ja kaal umbes 8 kg. Emastel on tüvepikkus keskmiselt 57 cm, saba pikkus 24 cm, kaal umbes 6 kg.  
Kukkurkurat on jässaka ja tugeva kehaehitusega. Esijalad on pisut pikemad kui tagajalad. Pea on lühike ja lai, hambad väga tugevad ning ideaalselt sobivad luude purustamiseks. Karv on must või tumepruun, välja arvatud valge kõritriip ja mõnikord valged laigud kerel.
Kukkurkuradid koguvad rasva sabasse. Haige kukkurkuradi tunneb sellepärast ära kõhna saba järgi. Erutatud kukkurkurat eritab vänget lõhna, mis ei jää alla vinuklaste omale. Kuulmine ja haistmine on väga hea, nägemine suhteliselt halb.
Kukkurkuradil on imetajate seas kõige suurem hammustusjõud võrreldes kehasuurusega. Tema lõualuude suhteline tugevus tuleb eelkõige sellest, et tema pea on võrreldes kehasuurusega suur.
Kralja Fahda mošee

Kralja Fahda mošee on Sarajevo suurim mošee, mis rajati 2000. aastal.
Tarmo Sillaots

Tarmo Sillaots (sündinud 8. septembril 1976 Tallinnas) on eesti pianist, helilooja, arranžeerija ja muusikapedagoog.
Ta on teinud koostööd paljude Eesti tuntud lauljate ja instrumentalistidega, teiste seas Tõnis Mägi, Kaire Vilgatsi, Ewert Sundja, Siim Aimla jt.
Tarmo Sillaots lõpetas 1996. aastal G. Otsa nimelise muusikakooli muusikapedagoogi ning koorijuhina. Lisaks on ta õppinud Tallinna Ülikoolis sotsioloogiat ja Tallinna Tehnikaülikoolis ärinduse erialal.
2015. aastal osales pianistina Tõnis Mägi tuuril "HETK", kus anti koos 6 kontserti Eesti eri lavadel.
Tarmo Sillaots kuulub bändidesse Kaire Vilgats & Club Tropicana, Ka-Funky, JAS Trio ja mitmetesse teistesse koosseisudesse.
Hartumi rahvusvaheline lennujaam

Hartumi rahvusvaheline lennujaam (IATA: KRT, ICAO: HSSS) (araabia keeles: مطار الخرطوم الدولي) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Sudaani pealinna, Hartumi. Lennujaam läbis 2009. aastal rohkem kui 2,1 miljonit reisijat.
2006. aasta Oscari auhinnad

2006. aasta Oscari auhinnad ehk 78. Ameerika Filmikunsti- ja Teaduste Akadeemia auhinnad anti kätte 5. märtsil 2006 Ameerika Ühendriikides Los Angeleses Kodaki teatris. Oscari auhindadega tunnustati valikut 2005. aasta parematest filmidest.
Õhtujuht oli Jon Stewart.
Toljase mäed

Toljase mäed on ulatuslik mõhnastik Jõgeva maakonna kaguosas Sõõru ümbruses Vooremaal. Nad paiknevad Kääpa ja Kullavere jõe vahel.
Toljase mäed on erineva kujuga kuplid ja kühmud kõrgusega kuni 92 m. Nad on tekkinud mandrijää taandamisel ja on selle servakuhjatised. Künkad vahelduvad orgudega, mille põhjas tavaliselt on väikesed soostuvad järved.
Toljase mägede kirde- ja kaguosa on kaetud metsaga.
Sauļi mõis

Sauļi mõis (saksa keeles Saulhof, läti keeles Sauļu muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Astijärve kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Burtnieki piirkonnas Rencēni vallas Sauļis.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 7/8 adramaad, sellele allus 55 mees- ning 71 naishinge.
Särevi Teatrituba

Särevi Teatrituba (endise nimega Andres Särevi Kortermuuseum) on Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi allüksus Tallinnas aadressil Tina tänav 23-13.
Anna ja Andres Särev elasid selles 3-toalises korteris 1938–1980. Pärijate puudumisel soovisid Särevid, et pärast nende surma tegutseks korteris teatrimuuseum. 
Muuseum avati 1982. aastal. Muuseum on avatud ettetellimisel ning külastajatel on võimalik pääseda elutuppa, endisse magamistuppa ja kabinetti. Kabinetis on eksponeeritud Särevite ligi 6000-köiteline raamatukogu ja Andres Särevi töölaud. Muuseumil on pikk luuleõhtute traditsioon ja seal tehakse haridustööd.
Satelliitgalaktika

Satelliitgalaktika ehk kaaslasgalaktika (inglise keeles satellite galaxy) on galaktika, mis gravitatsioonijõudude mõjul tiirleb oma orbiidil ümber suurema galaktika. Seega, see, kummast kahest galaktikast saab teise  kaaslane, otsustab masside suhe.   
Enamik satelliitgalaktikaid on kääbusgalaktikad.
Näiteks Linnutee tähesüsteemil on hulk satelliitgalaktikaid (koos nad moodustavad Linnutee osarühma), suurim neist on kääbusgalaktika Suur Magalhãesi Pilv.
Dolomiidistumine

Dolomiidistumine (inglise dolomitization) on protsess, mille käigus lubjakivi muutub osaliselt või täielikult dolomiidiks (dolokiviks).
Lubjakivi koosneb peamiselt mineraal kaltsiidist (CaCO₃), dolokivi aga dolomiidist (CaMg(CO₃)₂). Seega saab kaltsiidist dolomiidi, kui asendada mineraali kristallstruktuuris osad kaltsiumi ioonid magneesiumi ioonidega. Dolomiidistumist viib läbi kivimeis ringlev põhjavesi, milles sisalduvad magneesiumi ioonid suruvad lubjakivide struktuurist välja kaltsiumi ioone, muutes kivimit aeglaselt magneesiumirikkamaks ning tehes lõpuks lubjakivist dolokivi. Sellise protsessi läbi on moodustunud praktiliselt kõik dolokivid, sest looduses ei esine tingimusi, kus dolomiit saaks veekogust otse evaporiidina kristalliseeruda.
Induktiivtajur

Induktiivtajuriks nimetatakse suurt rühma tajureid, kus mehaanilise sisendsuuruse (deformatsiooni, siirde, jõu, momendi) muutus põhjustab elektromagnetilise süsteemi induktiivsuse muutumist.
Taebla Gümnaasium

Taebla Põhikool on kool Taeblas.
Keskkoolina töötab kool alates 1978. aastast.
Hargla kirikumõis

Hargla kirikumõis (saksa keeles Pastorat Harjel) oli kirikumõis Hargla kihelkonnas Võrumaal.
Osmussaare Kaksikud

Osmussaare Kaksikud on rahnud Läänemaal Lääne-Nigula vallas Osmussaare külas. Koha geograafilised koordinaadid on 59° 17′ 23″ N, 23° 22′ 40″ E
. Rahnud paiknevad Osmussaare maastikukaitsealal ning jäävad Osmussaare põhjaosa lääranniku lähedale, läänesadamast põhja poole. Rahnud on neugrundbretšast. Kivide mõõdud: 1) 3,9×3,0×4,0 m, 2) 3,7×3,0×3,0 m. Rahnud võeti kaitse alla aastal 1959. 
Rahnudele on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).
Osmussaare Kaksikute keskkonnaregistri kood on KLO4000903.
Lepasalu allikad

Lepasalu allikad (ka Lepistiku allikad) on rühm allikaid, mis asuvad Lepistiku pargis Mustamäe asumis Tallinna Mustamäe linnaosas. Allikad on koos pargiga looduskaitse all.

Asukoht

Lepasalu allikad paiknevad Mustamäe astangust 800 m kaugusel Sõpruse puiestee (Lepistiku bussipeatuse juures) ja Tallinna Tehnikagümnaasiumi (end Tallinna 43. Keskkool) vahele jäävas Lepistiku pargis. Allikaalaks on kogu niiske Lepasalu sanglepapark.

Loodus

Allikad (kuni kaksteist) asuvad 2–3 m kõrguse astangu jalamil ja toituvad Mustamäe liivikul ja Ülemiste luitestikul infiltreerunud veest. Allikate vesi moodustas kolm kuni kuus ojakest. Lepasalu allikate koguvooluhulk on 1–10 l/s.

Elukeskkond

Nelja hektari suurune allikaline ala on kujunenud partide talvituspaigaks.

Ajalugu

Allikatest algab ajalooline Mustjõgi. Osa allikate veest suubus varem piki kraave Löwenruh' pargi forellitiikidesse, nüüd Sõpruse puiestee ääres sademetevee kollektorisse.

Looduskaitseobjekt

Lepasalu allikad on looduskaitseobjekt, mis on kaitse alla võetud Tallinna Linnavalitsuse 22. mai 1992 määrusega nr 102. Seal kehtib kaitsekord, mis on kehtestatud keskkonnaministri 2. aprilli 2003 määrusega nr 27 "Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri".
Tom Clancy's Rainbow Six Siege

Team Rainbow

Kolm aastat pärast Rainbow programmi deaktiveerimist toimub palju rünnakuid terroristide poolt, kusjuures "Valgete Maskidega" meeste ühing on kõige silmapaistvam. Terroristide eesmärgid on teadmata, kuid nad tekitavad kaost kogu maailmas. Selle tõusva ohu vastu võitlemiseks taaskäivitatakse programm uue juhiga, keda tuntakse lihtsalt "Six'ina" (hääle annab Angela Bassett). Six kogub eri riikidest osavaid ja erilisi operaatoreid enda rühma, kes seisavad vastamisi valgete maskidega. Värbaitavad läbivad mitmeid harjutusi, et valmistada neid tulevasteks kohtumisteks valgete maskidega, nende treening sisaldab pantvangide päästmist ja pommide kahjutuks tegemist. Lõpuks teevad valged maskid ülikoolis (nimetatakse Bartletti ülikooliks) keemilise rünnaku ja Team Rainbow saadetakse pommide ja vaenlasete kahjutuks tegemiseks. Operatsiooni saadab tohutu edu, kuigi seal on palju inimkaotusi. Lugu lõpeb sellega, et "Six" rääkib sellest, et Team Rainbowi taasaktiveerimine on parim ja ainus valik sellisel riskide ja ebakindlusega täidetud ajal. Team Rainbow on valmis oma järgmisteks missioonideks, millest üks on valgete maskide juhi kinnipüüdmine – ja nad on valmis kaitsma oma rahvast terroristide eest.
Jeremy Rifkin

Jeremy Rifkin (sündinud 26. jaanuaril 1945) on ameerika visionäär.
Ta on avaldanud 17 raamatut erinevatel teemadel, näiteks Ameerika unelma ja töö lõpust.
1997. aastal üritas ta koos Stuart Newmaniga patentida kimääri. 2005. aastal jättis USA patendi- ja kaubamärgiamet taotluse rahuldamata.
Alates 2005. aasta septembrist ilmub Rifkini kolumn igakuiselt Eesti Päevalehes.
Apostellik suktsessioon

Apostellik suktsessioon (ka apostlik suktsessioon, apostlik järjepidevus, apostellik järjepidevus, apostellik järgnevus) on kiriku õpetus, mille kohaselt on praeguse kristliku kiriku piiskopid apostlite järglased. Erinevad kristlikud voolud tõlgendavad seda õpetust erinevalt. 
Raamatus "Kristluse ajalugu" peab Riho Saard seda ebatõenäoliseks. 
Apostellik suktsessioon väljendab vaimulikuameti õiguslikku järjepidevust. Idee preestri (vaimuliku) pühitsuse edasiandmisest pärineb Vana-Egiptusest ja Vanast Testamendist ning on eri variatsioonides tuntud ka teistes usundites.

Katoliku traditsioon

Kõige olulisem on see doktriin katoliku traditsiooni kirikutes, kus apostelliku järjepidevuse väljenduseks on piiskoppide katkematu liin Uue Testamendi apostlitest alates. Apostlik suktsessioon antakse edasi piiskopi pühitsemisel käte pealepanekuga juba pühitsetud piiskoppide poolt. Selle arusaama puhul on kirik tõeline kui ta järgib apostlite õpetust ja suudab tõendada oma vaimulike pühitsusliini Kristuse apostlitest alates.
Kuna Vatikani arhiivi vanim dokument pärineb Markioni kirikust, siis arvestatakse võimalusega, et katoliku kirik lähtub Markionismist, mitte algkristlusest.

Protestantlik traditsioon

Apostliku suktsessiooni põhimõtet tunnistavad ka mõned protestantlikud kirikud, näiteks anglikaani kirik ja osa luterlikke kirikuid. Suurema osa protestantlike koguduste ja mitmete kristlike uususundite jaoks ei oma katkematu pühitsuse liin, apostlitest tänaste vaimulikeni, mingit tähtsust. Selle asemel tähtsustatakse doktriini kiriku õpetuslikust järjepidevusest ehk Uue Testamendi ja apostlite õpetuse sõnumit.
DVB-T

DVB-T (Digital Video Broadcast – Terrestrial 'Digitaalne Videosaade – Maapealne') on tehnoloogia digitaalse televisioonisignaali ülekandeks maapealse levivõrgu kaudu samadel sagedusaladel nagu analoogtelevisiooni puhulgi.
DVB-T pole ühilduv kaabeltelevisioonivõrkudes kasutatava DVB-C standardiga: kuigi kasutatavad sageduskanalid on kattuvad, on signaali modulatsiooniskeem ja veaparanduskood erinevad.

Geograafiline jaotus

DVB-T standard on kasutusel kogu Euroopas, sealhulgas ka Eestis, lisaks suures osas Aasiast, kogu Austraalias ja Kesk-Ameerikas. Ülejäänud Ameerikas, Jaapanis, Koreas ja Hiinas on samaks tarbeks kasutusel teised standardid (ATSC, DMB-T, ISDB-T), mis pole ühilduvad DVB-T-ga ega ka omavahel.
Ühisnimena neile erinevatele ja omavahel mitteühilduvatele standarditele on kasutusel nimetus maapealne digitaaltelevisioon (DTT, Digital Terrestrial Television).

Miinused võrreldes analoogtelevisiooniga

DVB-T kanalite liigsel pakkimisel halveneb pildikvaliteet, mis on eriti märgatav kiiresti muutuva kujutisega kaadrite puhul. Kui analoogtelevisiooni on nõrga signaali puhul ka n.-ö läbi lume võimalik vaadata, siis ebapiisava signaalitugevuse või halva signaalikvaliteedi korral digitaaltelevisiooni vastuvõtt katkeb.

DVB-T2

DVB-T edasiarendus on DVB-T2, mis kasutab efektiivsemat modulatsioonimeetodeid parendatud veakorrektsiooniga. Olenevalt modulatsiooniparameetritest võib efektiivsuse kasv olla kuni 67% võrreldes DVB-T süsteemiga.
DVB-T2 on alates 2010. aasta lõpust kasutusele võetud mitmes Euroopa riigis, näiteks Inglismaal, Soomes, Rootsis, Itaalias, Venemaal.
Eestis tehti esimesed testedastused Tallinnas 2010. a alguses Teletornist, ametlikult käivitati üle-eestiline (v.a. Saare- ja Hiiumaal) DVB-T2 multipleks 2012. aasta detsembris. Aprillis 2013 lisandus Orissaare saatja Saaremaal. Alates veebruarist 2019 levib MUX7 kõikidest saatejaamadest. Oktoobris 2019 käivitati MUX4 DVB-T2 süsteemis, esialgu levib see Põhja-Eestis.
MUX7 edastab Eesti Televisiooni ETV HD, ETV2 HD ja ETV+ HD ning Tallinna TV HD programmi 1080i/50 kõrglahutusstandardiga, kasutades H264 videopakkimisalgoritmi. 
MUX4 edastab HD-standardis 10 tasulist telekanalit H265 ehk HEVC videopakkimisalgoritmiga.
Venemaa Liberaaldemokraatlik Partei

LDPR–Venemaa Liberaaldemokraatlik Partei (vene keeles ЛДПР—Либерально-демократическая партия России) on ultranatsionalistlik partei Venemaal, asutati 1989. aastal Nõukogude Liidu Liberaaldemokraatliku Partei nime all. Partei liider on kogu selle tegevusaja jooksul olnud Vladimir Žirinovski.
Jaani-Tooma suurkivi

Jaani-Tooma suurkivi on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Kasispea külas. 
Rahnu ümbermõõt on 27,6 m, pikkus 11,8 m, laius 8,6 m ja kõrgus 7,6 m ja maapealse osa maht 274 kuupmeetrit. Maapealse osa mahult on Jaani-Tooma suurkivi Eesti hiidrahnude seas 20. kohal, kõrguselt 3.-4. kohal.
Jaani-Tooma suurkivi on kirjeldatud kui Lahemaa rahvuspargi omapäraseima kujuga rändrahnu, mis meenutab maasse löödud hiidkivikirvest kadakasel karjamaal.
Jaani-Tooma suurkivi võeti kaitse alla 1937. aastal. Nüüdisajal on Jaani-Tooma suurkivi kaitstav looduse üksikobjekt Lahemaa rahvuspargis.
Galbraithi organisatsioonilise infotöötluse teooria

Galbraithi organisatsioonilise infotöötluse teooria on Jay Galbraithi 1970ndatel loodud teooria organisatsioonides info töötlemise kohta. Teooria aluseks võttis ta kognitiivse sobivuse teooria .
Galbraithi teooria järgi määrab määramatus (uncertainty), eelkõige ülesannete määramatus (task uncertainty), organisatsiooni struktuuri. Organisatsiooni üheks oluliseks teguriks on selle suutlikkus tegeleda mitterutiinsete sündmustega, mida pole võimalik ennustada, ette planeerida. Variatsioonid organisatsioonide disainis tulenevadki erisugustest strateegiatest, mida kasutatakse, et vähendada ebakindlate, määramatute ülesannete esinemist. Mida suurem ülesande määramatus, seda rohkem informatsiooni peavad otsusetegijad ülesande lahendamisel töötlema . Määramatud ülesanded tähendavad infotöötluse vajaduse suurenemist, mistõttu organisatsioonid peavad suurendama oma infotöötluse võimekust . Galbraith usub, et organisatsioone eristab nende strateegia määramatute ülesannete lahendamiseks .
Champagne'i Adèle

Champagne'i Adèle, Prantsusmaa kuninganna (ka Adelaide, Alix) (u 1140 – 4. juuni 1206) oli Prantsuse kuninganna. 
Tema isa oli Champagne'i krahv Theobald II ja ema Kärnteni Mathilde.

Kuninganna roll

Ta oli poliitiliselt aktiivne, kaasates Prantsuse poliitikasse ka oma vennad: Champagne'i krahvi Henry I, Blois' krahvi Theobald V ja Williami (Reimsi peapiiskop). Henry ja Theobald abiellusid Louis VII ja ta esimese naise, Akvitaania Eleanori tütardega. Kui Artoisi troonipärija Hainaut' Isabelle abiellus Adèle poja Philippe Augustega, hakkasid Adèle ja ta vennad kartma oma positsiooni nõrgenemist. 
Adèle sõlmis liidu Burgundia hertsogi Hugh III, Flandria krahvi Flandria krahv Philipiga ning püüdis saada isegi Saksa-Rooma keisri Friedrich I Barbarossa poolehoidu. Sellest hoolimata puhkes 1181. aastal sõda ning lõpuks pidi Philippe Auguste 1184. aastal Hainauti Isabellest lahutama.
Kuigi pärast poeg Philippe'i kuningaks saamist 1180 Adèle mõjuvõim vähenes, valitses ta 1190. aastal regendina, kui Philippe II oli Kolmandas ristisõjas. Kui Philippe II 1192. aastal naasis, taandus Adèle avalikust elust, kuid osales mitme kloostri rajamisel.

Surm

Adèle suri 4. juunil 1206 ja maeti Pontigny kloostri kirikusse Auxerre lähedal.
Demjan Bednõi (jõelaev)

Ajalugu

Aastail 1973-1983 tellis NSVLi valitsus nafta müügist teenitud dollarite eest ennenägematu mugavusastmega jõereisilaevu kapitalistlikult välismaalt. Kiil pandi Austrias Korneuburgis Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG) laevatehases ja laev lasti vette ning anti Leena jõelaevandusele (vene keeles Ленское речное пароходство) üle 1985. aastal, kuid ainult Doonaust–Leenani Jakutskisse toimetamine kestis 2 aastat.
Demjan Bednõi sõidab kaugliinil Jakutskist Tiksisse ja tagasi Jakutskisse ning lühikesel liinil  Jakutsk-Lenskije Stolbõ Leena jõel.
Elutsükkel

Elutsüklid rakkude ploidsusest lähtuvalt

Sõltuvalt raku kromosoomistikust eristatakse diploidset, haploidset ja vähem levinud haplodiploidset elujärku.
Paljudel protistidel, rohevetikatel, sammaldel ja enamikul seentel koosneb elutsükkel haploidsetest (n) rakkudest; seevastu enamikul loomadel, mõnedel pruunvetikatel, kõrgematel taimedel (alates sõnajalgtaimedest) ja mõnedel seentel on elutsükkel diploidne (2n).
Lõhe-lehtervahelik

Lõhe-lehtervahelik (Leucopaxillus salmonifolius) on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida salumetsadest.
Kruus (anum)

Kruus on teatud tüüpi joogianum või tass. See on tüüpiliselt valmistatud keraamilisest materjalist või metallist ja kasutatakse soojade jookide, nagu kohvi, tee, kakao või puljongi joomiseks.
Effinghami maakond

Ajalugu

Effinghami maakond moodustati 5. veebruaril 1777. aastal 4. Georgia maakonnana.
Eesti suursaatkond Brasílias

Eesti suursaatkond Brasílias oli Brasiilias Brasílias asunud Eesti suursaatkond. Suursaatkond avati 19. augustil 2014. Alates 1. jaanuarist 2017 on Eesti suursaatkond Brasílias suletud, suursaadik Mart Tarmak resideerib Tallinnas.
Kasepää raamatukogu

Kasepää raamatukogu on raamatukogu Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kasepää külas. Raamatukogu juhataja on Helju Raudsepp.
Raamatukogu sai alguse Kasepää Rahvaraamatukogu Seltsi asutamisega 1915.
Andre Agassi

Andre Kirk Agassi (sündinud 29. aprillil 1970 Las Vegases Nevadas) on USA tennisist. Võitnud 8 suure slämmi turniiri ja kokku 60 turniiri.

Elukäik

Agassi isa, Iraanis sündinud Immanuel (Mike) Agassi, oli poksija, kes oli esinenud kaks korda olümpiamängudel. Tema unistuseks oli, et vähemalt ühest tema järeltulijast saaks tennisestaar. Andre, neljast lapsest noorim, oli tema viimane ja suurim lootus.
Andre Agassi hakkas tennist õppima kolmeaastaselt. Kui poiss sai kolmteist, saatis isa ta kuulsasse Bolletieri Tenniseakadeemiasse, kus õppisid parimad tennisistid. Tennisemängu harjutati viis tundi päevas. Agassi õppis akadeemias kolm aastat ja oli kooli säravaim täht. 16-aastaselt alustas ta profikarjääri.

Isiklikku

Andre Agassi on 180 cm pikk ja kaalub 80 kg.
Tal on kaks õde, Rita ja Tami, ning vend Philip.
1997. aastal abiellus Andre Agassi Hollywoodi näitleja Brooke Shieldsiga. Kaks aastat hiljem suhe purunes, sest kumbki polnud nõus loobuma karjäärist abielu kasuks: Shields oli pidevalt filmivõtetel, Agassi reisis turniirilt turniirile.
Agassi ja Steffi Grafi suhe sai alguse 1999. aastal Prantsuse lahtistel tennise meistrivõistlustel. Pärast finaalturniiri vahetasid nad pilke ning vestlesid umbes paarkümmend minutit staadioni katakombides.
Suhe jõudis haripunkti sama aasta sügisel USA lahtistel võistlustel, kus Graf viibis juba pealtvaatajana. Hiljem nähti neid käsikäes jalutamas ja õhtustamas New Yorgi Rosa Mexicano restoranis.
Agassi ja Graf hoidsid oma suhet kaua saladuses. Laulatus toimus 22. oktoobril 2001 Saksamaal vaid perekonna ja lähemate sõprade ringis.
Vaid neli päeva pärast pulmi tõi Steffi Graf ilmale poja, kes kaalus 2,6 kilo ja oli 50 cm pikk ning sündis neli nädalat planeeritust varem täiesti tervena. Poiss sai nimeks Jaden Gil. 3. oktoobril 2003 sündis tütar Jaz Elle.
Asparagiinhape

Asparagiinhape (inglise aspartic acid; lühend D-AA, Asp või D) on α-aminohape, mille keemiline valem on HOOCCH(NH₂)CH₂COOH. Asparagiinhappe sooli nimetatakse aspartaatideks.
Loomorganismis tekib aspargiinhape (koos fenüülalaniini ja metanooliga) aspartaami lagunemisel.
Pános Skourlétis

Pános Skourlétis (kreeka keeles Πάνος Σκουρλέτης; sündinud 1. jaanuaril 1962 Ateenas) on Kreeka poliitik, vasakradikaalse erakonna SYRIZA liige.
Alates 17. juulist 2015 on ta Kreeka energeetikaminister.
Ta õppis Pireuse ülikoolis majandust. Ülikoolis olles oli ta eurokommunistliku noorsooühingu aktivist. Ta on olnud ka Synaspismose (vasakpoolsete ja ökoloogiliste liikumise koalitsiooni) aktivist. Oktoobrist 2009 on ta SYRIZA eestkõneleja.
Ta oli 27. jaanuarist 2015 kuni 17. juulini 2015 Aléxis Tsíprase valitsuses tööminister, 17. juulist 2015 on ta Kreeka energeetikaminister.
A. I. Herzeni nimeline Venemaa Pedagoogikaülikool

Peterburi Pedagoogikaülikool (vene keeles Российский государственный педагогический университет имени А. И. Герцена) on Venemaa üks juhtivaid pedagoogikaülikoole.
Ülikool asutati 1797.
Ülikool on aegade jooksul kandnud eri nimesid, nt Nõukogude ajal kandis see aastani 1991 nime A. I. Herzeni nimeline Leningradi Riiklik Pedagoogiline Instituut (vene keeles Ленинградский государственный педагогический институт имени А. И. Герцена).
José Luis Rodríguez Zapatero

José Luis Rodríguez Zapatero (sündinud 4. augustil 1960 Valladolidis Hispaanias) on Hispaania poliitik.
17. aprillist 2004 kuni 21. detsembrini 2011 oli ta Hispaania peaminister.
Ta on olnud Hispaania Sotsialistliku Tööpartei peasekretär alates 1988. aastast.
Peaministrina otsustas ta Hispaania väed Iraagist ära tuua ja legaliseerida homoabielud.
2011. aastal teatas majanduskriisi tõttu ebapopulaarseks muutunud peaminister Zapatero, et ei kavatse 2012. aasta parlamendivalimistel osaleda, ja palus parteil valimisteks uus liider välja valida.