Saratov Airlinesi lend 703

Lennuk

Õnnetusse sattunud õhusõiduk oli Antonov An-148-100B, mille ehitaja oli Voronezh Aircraft Production Association. Selle esimene lend toimus 2010. aasta mais ning lennuk registreeriti Rossiya Airlinesis 2010. aasta 23. juunil. Lennukiga on ka varem kahel korral juhtunud väikseimaid hooldusega seotud intsidente: 28. juulil aastal 2013 lakkas töötamast mootor, sama aasta 23. augustil ebaõnnestus esiratta tõttu õhkutõus. Saratov Airlines rentis lennuki 2017. aasta veebruaris.

Õnnetus

Lend oli regulaarselt ja plaanipäraselt toimuv Venemaa siselend Moskva Domodedovo lennujaamast Orski lennujaama, linna Kasahstani piiri ääres. Lennu eest vastutas Venemaa regionaalne lennufirma Saratov Airlines. Planeeritud väljumisajaks Moskvast oli 14.00, lennuk tõusis õhku aga 14.21.  
Mõni minut pärast õhkutõusmist Moskvas hakkasid lennuki kiirus ja kõrgus ebakindlalt kõikuma. Hetk enne avariid oli õhusõiduk saavutanud kõrguse 1800 meetrit (5900 jalga) merepinnast ja lennuki kiirus oli 600 km/h (320 kn). Seejärel hakkas lennuk langema, kuni see kadus radariekraanilt umbes 900 m (3000 jala) kõrgusel.  
Lennuk kukkus alla Argunovo ja Stepanovskoje küla lähistel Ramenski rajoonis Moskva oblastis. Õnnetus toimus kuus minutit pärast õhkutõusmist, kohaliku aja järgi 14.27 (11.27 UTC). Uurimise käigus selgus, et paar minutit enne õnnetust andis piloot lennujuhtidele teada, et kuskil on rike ning ta soovib hädamaandumist Žukovskis. Uurimiskomisjon lükkas selle aruande tagasi. Pealtnägijate sõnul oli lennuk leekides juba laskumise ajal. Õnnetuse jäädvustas lähedal asuva maja küljes olnud valvekaamera. Salvestatud video näitas, et lennuk kukkus alla ning plahvatas kohe põlema.  
Venemaa prokuratuur käivitas kriminaalmenetluse lennuliikluse ohutuse eeskirjade rikkumise kahtluse tõttu. Prokuratuur leidis, et lennuettevõtjal oli alates 2015. aastast keelatud rahvusvahelistel liinidel lendamine ning seetõttu muudeti 2016. aastal enda poliitikat. Venemaa Föderaalne Transpordi Järelevalveamet Rostransnadzor märkis, et õnnetusjuhtumite lennukõlblikkuse kontrolli käigus rikkus lennuettevõtja käigukastiga õli vahetamise ja õhkkäivitusfiltri pesemise protseduuri.

Reisijad ja meeskond

Lennudokumendi kohaselt oli lennul 65 reisijat ja 6 meeskonnaliiget. Enamik reisijatest olid Orenburgi elanikud. Venemaa Hädaolukordade Ministeerium teatas, et kõik, välja arvatud kaks reisijat, olid Venemaa kodanikud. Üks reisija oli Aserbaidžaani ja teine Šveitsi kodanik. Kõik pardal olnud inimesed hukkusid. Päästetöötajad jõudsid kohale 2,5 tundi pärast allakukkumist.
Piloot oli 51-aastane ning tal oli 5000-tunnine lennukogemus, millest 2800 tundi oli lennanud Antonov An-148 pardal. Esimese ohvitserina oli piloot lennanud ainult 58 tundi. Tema tervisetõend oli aegunud kaks päeva enne lennuõnnetust. Pardal olnud esimene ohvitser oli 35-aastane.

Uurimine

Venemaa Institutsioonidevaheline lennunduskomitee algatas õnnetuse juurdluse. Venemaa president Vladimir Putin moodustas lennuõnnetuse uurimiseks erikomisjoni. Juurdluse esimeste tundide jooksul teatas Venemaa Transpordiministeerium kahest õnnetuse põhjuse teooriast: ilmastikuolud ja inimfaktor. 
Lend 703 lennuki vrakk oli hajutatud laial maa-alal. Ametnikud teatasid, et lennukirusude leiuala raadius oli umbes üks kilomeeter. See lisas kahtlust, et õhusõiduk võis laguneda juba lennu ajal. Kuna tunnistaja väitis, et lennuk oli laskumise ajal leekides, esitasid mitmed uurijad teooria, et lennukis oli pomm. Mõlemad pardaregistraatorid (FDR ja CVR) leiti 12. veebruaril.
Saratov Airlinesi dokumendid, mis olid õhusõidukiga seotud, konfiskeeriti uurimise osana. Pärast õnnetust on Venemaa Hädaolukordade Ministeerium arutanud, kas tuleks kõigil Antonov An-148 lennukitel ajutiselt lennuluba ära võtta. Küsitleti ka Moskva Domodedovo lennujaama personali.
Venemaa uudisteagentuur Rambler News Service (RNS) teatas, et piloot loobus õhusõiduki jäätumise vastasest ülessulatamisest enne lennu väljumist. METAR-i ilmateate kohaselt oli Domodedovo lennujaamas kell 11.00 lumesadu ja temperatuur -5 °C.
13. veebruaril teatas Sisejulgeolekuministeerium lennuandmete salvesti andmete esialgsest analüüsist, mis näitas, et pitot toru kütteseadmed ei olnud sisse lülitatud ja lennukiirusel oli pilootidele kuvatud erinevaid näitajaid, kusjuures üks õhkkiiruse näitaja näitas suurenevat õhkkiirust, teine vähenevat õhkkiirust ja kolmas, et õhkkiirus puudub. Andmed näitasid ka seda, et õhusõiduk oli käsitsijuhtimise all kuni selle nina langes umbes 30° horisontaaltasapinnast allapoole ja jäi sellesse asendisse nii kauaks, kuni see põrkas vastu maapinda. Esimene ohvitser püüdis peatada järsku laskumist, kuid ei suutnud kaptenit veenda kontrolli kaotamiseks.

Järelmõju

Orski lennujaama asutati kriisikeskus, kuhu transporditi ohvrite sugulasi. Orenburgi valitsus määras 12. veebruari leinapäevaks. Töö- ja sotsiaalministeeriumi juhataja Maksim Topilin teatas, et kõigile ohvrite sugulastele antakse 2 miljonit rubla (ligikaudu 35 000 USA dollarit). Katastroofi tõttu tühistas president Vladimir Putin varemkavandatud reisi Sotši. Valitsus teatas, et president hakkab koordineerima enda loodud erikomisjoni.
12. veebruaril peatas Saratov Airlines kõik An-148 lennud ja kõik oma Orskisse minevad lennud. Saratov Airlines jätkas An-148 lende 16. veebruaril pärast kõikide An-148 lennukite tehnilist ülevaatust. Pärast järjekordset eeskirjade rikkumiste avastamist peatas Rostransnadzor 20. märtsil kõik Saratov Airlinesi lennud.