google/wiki40b huggingface dataset:
Asukohamärgis

Asukohamärgis ehk geomärgis (inglise keeles geotag) on fotole, videole, veebilehele, SMS-ile, QR-koodile või muule infole lisatud metaandmed geograafilise asukoha kohta.
Asukohamärgistamise (inglise geotagging) käigus seotakse andmed geograafiliste metaandmetega. See võimaldab organiseerida andmeid objektide või nähtuste asukoha järgi ning pakkuda asukohapõhiseid teenuseid. Taoliste teenuste seas on näiteks võimalus vaadata veebikaardil Google Maps infokihti, kus kaardile on paigutatud Vikipeedia asukohamärgistega artiklid, aga ka mitmesugused rikastatud reaalsuse rakendused nagu Layar.
Tänapäeval lisavad paljud seadmed - nii fotoaparaadid kui ka telefonid - automaatselt asukohamärgised fotodele ja videotele. Tavaliselt on sellistes märgistes pikkus- ja laiuskraad, kuid seal võib olla ka kõrgus merepinnast, suund ilmakaarte suhtes, kaugus mõnest objektist, asukohamäärangu täpsusaste ja kohanimi.
Karatšai-Tšerkessi Vabariigi lipp

Karatšai-Tšerkessi Vabariigi lipp on Venemaa Föderatsiooni kuuluva Karatšai-Tšerkessi Vabariigi lipp.
Lipp võeti kasutusele 3. veebruaril 1994. Lipu seadus võeti vastu 26. juulil 1996.

Lipu kirjeldus

Plagu on horisontaal laidudega trikoloor, sini-rohe-punane (ülevalt alla). Rohelise laiu keskel on kogu laiu kõrgune embleem, millel on kujutatud kollast sõõri, mille sees on roheliste valge äärega mägede tagant tõusev kuldne päike viie kaheks japtatud laia ja pika ning kuue kitsa ja lühikese kiirega. Laiud moodustavad võrdselt 1/3 lipu kõrgusest.
Lipu proportsioonid on 1:2.
Tallinn Airport GH AS

AS Tallinn Airport GH on äriühing, mis asutati 26. oktoobril 2005 ning alates 1. jaanuarist 2006 korraldab ettevõte Tallinna lennujaamas maapealset teenindust ja haldab maapealse majandamisega seotud õigusi ja kohustusi.
Oma tegevuses juhindub ettevõte Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni standarditest, ISO standarditest, Eesti Vabariigi õigusaktidest ja AS Tallinn Airport GH põhikirjast.
Oops!... I Did It Again

"Oops!... I Did It Again" on Britney Spearsi teine stuudioalbum. See ilmus 16. mail 2000 Jive Recordsi väljaandel. See sisaldab pop , dance-pop and teen pop stiilis muusikat.
Vodja mõis

Vodja mõis (saksa keeles Wodja) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Praegu jääb kunagine mõis Paide linna Järva maakonnas.

Ajalugu

Vodja mõis loodi 17. sajandi alguses.
17. sajandi keskpaigas läks mõis Hans von Ferseni omandusse. Ferseni tütar Magdalena Elisabeth abiellus Bengt Gustav von Roseniga, ning nende tütar Adam Friedrich von Stackelbergiga.
Adam Friedrich von Stackelbergi poeg Johann Wolmar von Stackelberg lasi ehitada mõisa peahoone.
1783. aastal sai mõisa omanikuks Johann Wilhelm von Toll, kelle järeltulijaile jäi mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.

Mõisakompleks

Vodja mõis kivist peahoone on ehitatud mitmes järgus. 18. sajandi viimasel veerandil rajati kelpkatusega klassitsistlik peahoone. 19. sajandil lisati ka tiibhooned.
Peale võõrandamist asus hoonesse kool.
1935. aastal hoone põles, ning sellele lisati teine korrus. Põhikool tegutses härrastemajas 2004. aastani.
Praegu on mõis eravalduses ning seal paikneb erakool.
Säilinud on ka hulk kõrvalhooneid, millest tähelepanuväärseim on 1873. aastal valminud kavaleridemaja.
Mõisa parki ilmestavad tiigid ja kanalid.
Tuhala nõiakaev

Kirjeldus

Kaev hakkab suurvee ajal vett üle ääre ajama kui vee vooluhulk Tuhala jões on vähemalt 5000 liitrit sekundis ja Eesti pikima, Virulase karstikoopa kohal on veetase 2,35 m kõrgemal kui Nõiakaevu pealne plate. Tuhala nõiakaev "keeb" välja kuni 100 liitrit vett sekundis. On unikaalne karstiallikas, kuna veesurve tekib Tuhala maa-aluses jões ja tegemist ei ole arteesia kaevuga.
Kaevurakked ehitati tõenäoliselt samal ajal, kui asutati Tuhala kool. 1958. aastal tõsteti rakete kõrgust 1 meetri võrra.
Kaevus on huumushapetest veidi pruunikas, puhas rabavesi.

Pärimuslugu

Rahvapärimuse järgi hakkab Nõiakaev keema, kui Tuhala nõiad kaevus vihtlevad.
Tuhala valla rahvalik nimetus oli Nõiavald.
Hemirhagerrhis

Levila

Neid võib kohata Aafrikas.
Michael Corballis

Michael C. Corballis (sündinud 10. septembril 1936 Martonis Põhjasaarel Uus-Meremaal) on Uus-Meremaa psühholoog, neuroteadlane ja teaduskirjanik. 
Ta on 2008. aastast Aucklandi Ülikooli psühholoogiaosakonna emeriitprofessor. Kuigi ta alustas eksperimentaalpsühholoogina, sai varakult tema peamiseks uurimisvaldkonnaks kognitiivne neuroteadus. Selles valdkonnas on ta muuhulgas uurinud visuaalset taju, visuaalset kujundlikkust, tähelepanu, mälu ning keele teket ja evolutsiooni.
2009. aastal oli ta  Rahvusvahelise Neuropsühholoogia Seltsi president.

Haridustee ja töökäik

Ta lõpetas 1958. aastal Uus-Meremaa Ülikooli bakalaureusekraadiga matemaatikas. Aasta hiljem sai magistrikraadi. Seejärel jätkas ta õpinguid psühholoogia erialal. 1961. aastal sai ta Uus-Meremaa Ülikoolist bakalaureusekraadi ja 1962. aastal Aucklandi Ülikoolist magistrikraadi psühholoogias. Psühholoogia erialal jätkas ta doktoriõppes Kanadas, kus 1965. aastal kaitses McGilli Ülikoolis doktorikraadi.
Ta töötas McGilli Ülikoolis abiprofessori (1968–1971), kaasprofessori (1971–1975) ja professorina (1975–1977). Seejärel naasis ta Uus-Meremaale, kus töötas aastatel 1978–2008 Aucklandi Ülikoolis professorina. 2008. aastal ta emeriteerus.
Madis Kõiv

Madis Kõiv (5. detsember 1929 Tartu – 24. september 2014 Tallinn) oli eesti kirjanik, füüsik ja filosoof.
Ta lõpetas 1948. aastal Tartu 1. Keskkooli. Ta õppis aastatel 1948–1953 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas füüsikat.
Töötas Tallinna Polütehnilises Instituudis õppejõuna, TA Füüsika ja Astronoomia Instituudis ja TA Füüsika Instituudis vanemteadurina.  Avaldas artikleid tuumafüüsikast ja väljade kvantteooriast. 1991. aastast üks Analüütilise filosoofia seminari algatajatest ning eestvedajaist.
Ta oli 1994. aastal Tartu Ülikooli vabade kunstide professor.
1999. aastal valiti Kõiv Eesti Muusikaakadeemia audoktoriks teatri alal ning Tartu Ülikooli audoktoriks füüsika ja filosoofia alal.
Tema ilukirjanduslikke teoseid on analüüsinud kirjandusteadlased Aare Pilv, Epp Annus jt. Ta oli Wellesto liige.
Kivirahu (Lääne maakond)

Kivirahu on Lääne maakonnas Noarootsi vallas Tahu lahes asuv väike saar (rahu).
Rahu koordinaadid on 59° 0′ N, 23° 35′ E.
Mamoré jõgi

Mamoré jõgi on jõgi Lõuna-Ameerikas.
Jõgi saab alguse Andidest, mägedest laskunud, voolab rahulikult tasandikul. Alamjooksul moodustab Brasiilia mägismaad läbides kärestikke ja ühineb Beni jõega, moodustades Madeira jõe.
Jõe pikkus on 1931 km.
Jõe järgi on nime saanud Mamoré provints Boliivia El Beni departemangus.
Eesti Merebioloogia Ühing

Eesti Merebioloogia Ühing on 2009. aastal asutatud Eesti teadusselts.
Ühing koondab merebioloogia alast tegevust Eestis.
Türi valla lipp

Türi valla lipp on Eesti haldusüksuse Türi valla lipp.
2005. aasta oktoobris ühinesid Türi linn ja vald ning Oisu ja Kabala vald ühtseks omavalitsusüksuseks – Türi vallaks. 4. jaanuaril 2006 langetati endiste omavalitsuste lipud ja heisati uus Türi valla lipp.
Lipu autoriks on Priit Herodes.

Praegune lipp

Rohelisel kangal valge rist, mille keskel punases ruudus kuldkollane õun. 
Türi valla lipul on kasutatud ühinenud omavalitsusüksuste värve ja sümboleid. Roheline tähistab maamajandust, lootust ja tasakaalustatud ellusuhtumist. Roheline on ka kõigi ühinenud omavalitsuste sümbolite üks põhivärve. Rist märgib Türi valla paiknemist Eesti keskosas ühendusteede ristumiskoha ümber. Rist jagab lipukanga neljaks väljaks, mis siis sümboliseerivad ühinenud omavalitsusüksusi. Punane ruut kollase õunaga eristab ühendvalla lippu varasema Türi valla lipust ja Türi linna lipust. Ruudu punane ja kollane värvus ning õunakujund pärinevad endiselt Türi vapilt. 
Lipu normaalmõõdud on 105×135 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:9.

Vana lipp

2005. aastani kasutusel olnud lipp kinnitati 9. veebruaril 1995. aastal.
Endine lipp on ruudukujuline ja selle normaalsuurus on 105×105 cm.

Türi valla sümboolika konkurss

Ühinenud valla uute sümbolite saamiseks korraldati 2005. aasta augustis konkurss, millele laekus kaks tööd. Lõuna-Järvamaa Arendusühingu moodustatud komisjon hindas 26. augustil uue Türi valla sümboolikakonkursile esitatud kavandeid ja pidas paremaks praegust vappi.
Ruudukujuline vapilipp, mis ei osutunud valituks, on normaalsuurusega on 105×105 cm. Valgel kangal on roheline kroon, mille all rohelisel lainelõikes tüvimikul on kolm valget õit. Rohelistest tärkavatest taimedest ja neljaharulistest ristikulehtedest koosnev kroon sümboliseerib Türi valda kui põllumajandus- ja aianduspiirkonda ning tema uut identiteeti kevadpealinnana. Lainelõikeline lipuosa tähistab piirkonda läbivaid jõgesid – Pärnu, Saarjõe ja Retla jõge. Kolm õit sümboliseerivad ajaloolisi Kabala, Oisu ja Türi valda. Viietine õiekuju tähistab heraldikas õnne ja lootust.
Helsingi Anni Lasteaed

Helsingi Anni Lasteaed (soome keeles Anni Lastentarha) on Soomes Helsingis tegutsev kakskeelne (soome ja eesti keel) lasteaed. Lasteaia juhataja on Annika Madisson. 
Lasteaed avati 1. oktoobril 2012.
Lasteaias on kohti 40-le lapsele.
Gaasimask

Gaasimask ehk gaasitorbik on individuaalne keemiakaitsevahend hingamiselundite, silmade ja näo naha kaitsmiseks radioaktiivse tolmu, mürgiste aurude ja gaaside (sealhulgas ründemürkide), suitsu ja bakterite eest. 
Filtreeriv gaasimask filtreerib sissehingatavat välisõhku vahetatava kurnaga. See kaitseb teatud mürkainete eest.
Isoleeriv gaasimask isoleerib välisõhust ja annab hingamiseks gaasisegu ning absorbeerib süsihappegaasi.
Voolikuga gaasimaski puhul antakse gaasitorbikusse õhku 10 kuni 40 m kaugusel paiknevast kompressorist. Seda kasutatakse tavaliselt tootmises kinnistes ruumides, näiteks tsisternvagunite puhastamisel.
Vastseliina kirikumõis

Vastseliina kirikumõis (saksa keeles Pastorat Neuhausen) oli kirikumõis Vastseliina kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Võru maakonda Võru valda. Mõis kuulus Vastseliina kogudusele.
IEEE-488

Siini ajaloost

Algupärase siini valmistas aastal 1965 firma Hewlett Packard ja kandis nime HPIB (Hewlett Packard Interface Bus). Siin oli mõeldud HP programmeeritavate seadete ühendamiseks ja juhtimiseks. Aastal 1975 standardiseeris IEEE (Institute of Electrical and Electronic Engineers) antud liidese, määratledes selle elektrilised, mehaanilised ja funktsionaalsed parameetrid. Standardi tunnuseks sai IEEE-488. 
Aastal 1978 täiendati standardi dokumentatsiooni, kuid jätkuvalt ei sisaldanud dokument formaadi ega süntaksi sätteid. Siini populaarsus kasvas ja tekkis vajadus erinevate testsüsteemide ühendamisel tagada ühilduvus ja konfigureeritavus. Edasise töö eesmärk oli tagada konfigureeritavus ja ühildavus erinevate testsüsteemide vahel. Tulemusena töötati 1978. aastal välja standard IEEE-488.2, mis tõi kaasa veatöötluse, määras sõnumite süntaksi ja kasutavad andmestruktuurid. 
Aastal 1990 ilmus SCPI (Standard Commands for Programming Interface), mis võttis standardi IEEE-488.2 käsustruktuurid ja lõi ühe kompleksse programmeerimiskäskude kogu, mida saab kasutada iga SCPI-d kasutava instrumendi juures. Kõige hilisem versioon on HS-488 (High-Speed IEEE-488), mis toodi avalikkuse ette aastal 1993 ja mille töötas välja National Instruments.

Adresseerimine

Siinil töötavate seadmete eristamiseks kasutatakse 5-bitist siiniaadressit. Seadmed võivad aadressi vabalt valida, juhul kui see ei kattu ühegi olemasolevaga. Aadressid on kahte sorti, primaarsed ja sekundaarsed. Ühel primaaraadressil võib olla kuni 32 sekundaaraadressi. Keerulisemate süsteemide puhul võivad primaaraadressid alamsüsteemide puhul kattuda, kuid siis erinevad sekundaaraadressid. 
Juhtkäskude saatmisel kasutab süsteemi kontrollel seitset andmeliini, kus bitid 0–4 viitavad adresseeritava seadme primaaraadressile. Bitte 5 ja 6 kasutatakse, et panna mingi seade, kas kuulaja või saatja rolli. Väärtustades 5. biti ühega, kästakse seadmel kuulata ja kui 6. bitt omab väärtust üks, siis asetub seade saatja rolli. Seitsmenda biti väärtust ignoreeritakse ehk väärtus loetakse alati nulliks. Sekundaaraadressile sõnumi saatmisel tuleb kõigepealt aktiveerida primaaraadress ja seejärel käsu saatmisel määrata nii viies kui ka kuues bitt üheks.
Augustipreemia

Augustipreemia (rootsi keeles Augustpriset) on rootsi kirjandusauhind, mida antakse välja igal aastal. Auhinna asutas Rootsi Kirjastajate Assotsiatsioon aastal 1989, eesmärgiga tõsta avalikkuse huvi kaasaegse rootsi kirjanduse vastu.
Augustipreemia on nime saanud kuulsa Rootsi kirjaniku August Strindbergi järgi, ning see auhind on üks Rootsi tunnustatumaid kirjandusauhindu.
1989–1991 oli auhinnal vaid üks kategooria. Alates 1992. aastast antakse Augustipreemiat igal aastal välja kolmes kategoorias: ilukirjandus, aimekirjandus ja lastekirjandus.
Kandidaate võivad esitada kõik Rootsi kirjastused. Žürii moodustab igas kategoorias kuuest teosest koosneva lühinimekirja. Neid kuut teost loeb 63 hääletajat (21 hääletajat iga kategooria kohta), kelle hulgas on nii raamatumüüjaid, raamatukogutöötajaid kui ka kirjanduskriitikuid. Auhinna võidab kõige rohkem hääli saanud teos, nii igas kategoorias.
Auhinnad antakse üle Berwaldhallenis Stockholmis. Võitjad saavad kunstnik Michael Fare loodud pronkskujukese ja 100 000 Rootsi krooni.

Väike Augustipreemia

Lisaks põhiauhinnale antakse välja ka Väikest Augustipreemiat (Lilla Augustpriset), mille väärtus on 15 000 Rootsi krooni. Seda saavad taotleda 16–20-aastased noored kirjanikud.
Hõimurahvaste programm

Hõimurahvaste programm on Fenno-Ugria Asutuse korraldatav ning Haridus- ja teadusministeeriumi rahastatav programm. Programmi peaeesmärk on toetada eestlaste hõimurahvaste keelte ja kultuuride säilimist ja arengut. I programm kestis aastatel 1999–2004. IV programm kestab aastatel 2015–2019.
Programmi raames toetatakse ja tehakse koostööd Venemaa soome-ugri rahvastega (vadjalased, isurid, ingerisoomlased, karjalased, vepslased, ersad ja mokšad, niidu- ja mäemarid, udmurdid, sürja- ja permikomid, handid, mansid), samojeedidega (neenetsid, eenetsid, nganassaanid, sölkupid), Lätis elavate liivlastega ning Venemaal, Norras, Rootsis ja Soomes elavate saamidega.
Programmi abil on näiteks Eesti kõrgkoolides õppinud üle 180 hõimurahvaste õpilase.
Rahvuslik Koonderakond

Ajalugu

Erakonna asutasid monarhia pooldajad 9. detsembril 1918. Partei eelkäijaks oli juba autonoomia ajal tekkinud Soome Erakond (Suomalainen puolue; niinimetatud vanasoomlased). Koonderakonna loomisel liitus sellega ka osa Noorsoome Erakonna liikmeid.

Põhimõtted

Erakonna kandvateks ideedeks on vabadus, vastutus ja demokraatia; võrdsed võimalused, haridus, kannustamine, sallivus ja hoolivus. Rõhutatakse isikukesksust ja ettevõtlikkust. Koonderakond on ainuke suurem erakond Soomes, kes pooldab ühinemist NATOga.

Inimesed

Erakonna esimees oli 2004–2014 peaminister Jyrki Katainen. Valitsusse kuulusid koonderakondlastest ka väliskaubanduse ja Euroopa asjade minister Alexander Stubb, regionaalminister Henna Virkkunen, põllu- ja metsamajandusminister Jari Koskinen, majandusminister Jyri Häkämies ja sotsiaalminister Paula Risikko.
Mari Kiviniemi valitsusse kuulusid erakonna esindajatena rahandusminister Jyrki Katainen, välisminister Alexander Stubb, siseminister Anne Holmlund, kaitseminister Jyri Häkämies, haridusminister Sari Sarkomaa, kommunikatsiooniminister Suvi Lindén, teine sotsiaalminister Paula Risikko ja eluasememinister Jan Vapaavuori. 
Endine partei esimees Sauli Niinistö, kes saavutas 2007. aasta parlamendivalimistel Soome kõigi aegade suurima häältesaagi, oli tollase Eduskunna esimees. Viimaste aegade tuntumate koonderakondlaste hulka kuuluvad teiste seas Ben Zyskowicz, Iiro Viinanen, Ilkka Kanerva, Harri Holkeri, Ilkka Suominen, Pertti Salolainen, Kirsi Piha ja Riitta Uosukainen.

Tulemused valimistel

Parlamendivalimistel on erakonna populaarsus enamasti olnud veidi alla või üle 20%.
2011. aasta valimistel sai Rahvuslik Koonderakond 20,38 protsenti häältest ja 44 kohta eduskunnas.
2007. aasta valimistel oli Koonderakond suurim võitja võrreldes 2003. aastaga ning sai Soome Keskerakonna järel teise koha, mis andis 200-kohalises eduskunnas 50 kohta.
Euroopa Parlamendis on kolm Koonderakonna esindajat, kes kuuluvad Euroopa rahvapartei ja Euroopa demokraatide saadikurühma (EPP-ED). Eelmises europarlamendi koosseisus oli neli esindajat.
Koonderakonna vennaspartei Eestis on Isamaa ja Res Publica Liit.
Frank Luck

Olümpiamängud

1988. aasta taliolümpiamängudel Calgarys oli ta 10 kilomeetris 6.
1992. aasta taliolümpiamängud jäid tal vahele, sest ta haigestus mumpsi.
1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris oli ta 10 kilomeetris 6., teatesõidus 1. ja 20 kilomeetris 2.
1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos oli ta 10 kilomeetris 6. ja teatesõidus 1.
2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys oli ta 10 kilomeetris 29., teatesõidus 2., jälitussõidus 11. ja 20 kilomeetris 2.

Maailmameistrivõistlused

1989 Austrias Feistritzis oli ta 10 kilomeetris ja teatesõidus 1. ning 20 kilomeetris 4.
1990 NSV Liidus Minskis oli ta meeskondlikult 1., 10 kilomeetris 5., teatesõidus 3. ja 20 kilomeetris 6.
1991 Soomes Lahtis oli ta 10 kilomeetris 2. ja teatesõidus 1.
1993 Bulgaarias Borovečis oli ta meeskondlikult 1., teatesõidus 3. ja 20 kilomeetris 10.
1995 Itaalias Anterselvas oli ta 10 kilomeetris 7., teatesõidus 1. ja 20 kilomeetris 11.
1996 Saksamaal Ruhpoldingis oli ta meeskondlikult 6., 10 kilomeetris 33., teatesõidus 2. ja 20 kilomeetris 8.
1997 Slovakkias Osrblies oli ta 10 kilomeetris 7., teatesõidus 1. ja jälitussõidus 9.
1999 Soomes Kontiolahtis oli ta 10 kilomeetris 1., teatesõidus 4. ja jälitussõidus 2.
2000 Holmenkollenis oli ta 10 kilomeetris 4., jälitussõidus 1., ühisstardis 17. ja 20 kilomeetris 3.
2001 Sloveenias Pokljukas oli ta 10 kilomeetris 11., jälitussõidus 17. ja ühisstardis 22.
2003 Venemaal Hantõ-Mansiiskis ja 2004 Oberhofis oli ta teatesõidus 1. (sellega lõpetas karjääri).

Maailma karikas

Maailma karika etappidel on ta 17. märtsi 2002 seisuga olnud 142 korda 25 parema seas. Ta on 21 etappi võitnud (neist 10 individuaalselt), olnud 21 korda teine (neist 15 individuaalselt) ja 16 korda kolmas (neist 11 individuaalselt).
Tabavus lamades 91% ja püsti 88%.
Maailma karika kokkuvõttes oli ta 1994 ja 1999 3.

Isiklikku

Kasv 179 cm, kaal 77 kg (2002). Haridus: tehnikum. Elab Springstilles. Abielus, 2 tütart. Hobideks nimetab jahti ja koeri. Laskesuusatab alates 1980. Teatesõidus eelistab viimast vahetust.
Eesti filosoofia

Eesti filosoofia on filosoofia, mis on loodud või viljeldud Eestis või eestlaste poolt.
Vahel peetakse eesti filosoofia all silmas ka filosoofiat, mis on loodud lähtuvalt eesti keele ja kultuuri iseärasustest ning sisaldab globaalse filosoofiamaastiku ja muude rahvaste filosoofiate kõrval spetsiifilist eestilikku komponenti või maailmavaadet.

Territoriaalne määratlus

Eesti filosoofiat on enamasti kombeks määratleda filosoofide tegevuse kaudu kui seda filosoofiat, mida faktiliselt tehakse Eestis või eesti filosoofiana ja seotakse tegevuse käigus Eesti riigi, kultuuri või teadusasutustega.
Territoriaalse ehk maiskondliku (ühtlasi pragmaatilise) määratluse aluseks olev fraas sisaldab "Eestit" pigem (kuid mitte tingimata) suure algustähega ja osutab seega enam riigile kui rahvusele. Eesti filosoofial peab olema mingisugunegi side Eesti Vabariigi või eestlaste kogukondadega, kuid see ei pea samas olema kirjutatud eesti keeles ega tehtud eestlaste poolt. Filosoofi filosoofia nimetamiseks Eesti filosoofiaks piisab selle määratluse järgi filosoofi seotusest mõne Eesti teadusasutusega, mille juures on filosoof mõju avaldanud ning ise mõjutusi saanud. Seejuures on Eesti filosoofia ka väliseestlaste poolt (isegi võõrkeeles) tehtud filosoofia, eeldusel, et filosoofil on filosofeerimise ajal minimaalnegi aktiivne side Eestiga.
Sellise määratluse järgi oleks Eesti filosoofiaks teatud määral ka näiteks Gottlob Benjamin Jäsche, Walther Schmied-Kowarziki, Jakob von Uexkülli, Hermann von Keyserlingi ja Gustav Teichmülleri filosoofia. Tartu Ülikoolis on olnud tegevad baltisaksa filosoofid. Tänapäevastest filosoofidest võib Eesti filosoofia alal tegevaks pidada näiteks Francesco Orsit.

Rahvuslik-kultuuriline-keeleline määratlus

Rahvusliku määratluse järgi peaks olema eesti filosoofia seotud eesti kultuuri, keele ja rahvaga ning lähtuma vastavast hoiakust. Sageli tähendab see filosoofiliste küsimuste sõnastamist eesti konteksti jaoks ning nende tõlgendamist eestilikult, st kasutades algupäraseid eesti keele sõnu (mitte ladina või saksa laene) ning püüdes tuua tõlgendusse sisse eestilikku hoiakut maailma ja üldse kõigi asjade suhtes. Seesugune määratlus lähtub tihtipeale arusaamast, mille kohaselt sõltub filosoofiliste mõistete sisu ja tõlgendus suuresti nende etümoloogilisest ja mõisteloolisest päritolust (nõrk versioon Sapir-Whorf-Masingu hüpoteesist).
Sellisel viisil on eesti filosoofiat püüdnud määratleda või teha nt Uku Masing, Madis Kõiv, Jaan Kaplinski ja Kuldar Traks.
Iker Casillas

Iker Casillas Fernández (sündinud 20. mail 1981 Móstoles, Madridi autonoomne piirkond) on Hispaania jalgpallur, väravavaht. Alates 2015. aastast mängib ta Portugali kõrgliiga klubis FC Porto.
Suurema osa karjäärist veetis ta kodumaa klubis Madridi Real. Ta liitus Madridi Reali noorteakadeemiaga 1990. aastal, mis tähendab, et kokku oli ta klubis 25 aastat. Madridi Reali esindusmeeskonna väravavaht oli ta alates hooajast 1999–2000. Ta tuli klubiga viiel korral Hispaania meistriks.
Hispaania rahvuskoondisse kuulus ta aastatel 2000–2016. Ta esindas Hispaaniat kokku 167 ametlikus kohtumises, millega on ta Hispaania rekordinternatsionaal. Ta tuli Hispaania koondisega maailmameistriks (2010) ning kahel korral Euroopa meistriks (2008 ja 2012).
Teda nimetati oma põlvkonna üheks kõige paremaks väravavahiks. IFFHS valis ta aastatel 2008–2012 viiel korral järest maailma parimaks väravavahiks.
Pealtnägija

"Pealtnägija" on Eesti Televisiooni uuriv-ajakirjanduslik saatesari, mis näitab lugusid ja inimesi "elust enesest". Saade on eetris 1999. aasta sügisest.
2018. aasta alguse seisuga on "Pealtnägija" vastutav toimetaja ja saatejuht  Mihkel Kärmas ning kaasautorid Anna Gavronski, Kristjan Pihl, Taavi Eilat ja Dmitri Pastuhhov.
Saadet juhtisid 2007. aastani Vahur Kersna ja Mihkel Kärmas. Pärast Kersna lahkumist tervislikel põhjustel liitusid saate meeskonnaga ajakirjanikud Roald Johannson, Rasmus Kagge ja Kadi Jaanisoo, hiljem Piret Järvis ja Anna Gavronski. Roald Johannson lahkus 2015. aastal. 2016. aastal lahkus Rasmus Kagge, pärast mida liitusid saate meeskonnaga Kristjan Pihl ja Taavi Eilat. 2017. aastal lahkus "Pealtnägija" meeskonnast Piret Järvis, kes jätkas "Terevisiooni" juhtimise kõrvalt koostööd , ja liitus Dmitri Pastuhhov, kes ühtlasi juhib venekeelsel kanalil ETV+ ajakirjanduslikku saadet "Insight" . 
"Pealtnägija" meeskonnas on saatesarja algusest produtsent Piret Priisaar ja administraator Jaak Tammearu. 
"Pealtnägija" saade ja kaasautorid on võitnud mitmeid tele- ja ajakirjandusauhindu. Esimese telesaatena võitis "Pealtnägija" Bonnieri uuriva ajakirjanduse auhinna, kui Rasmus Kagge ja Mihkel Kärmas pälvisid tunnustuse 2011. aastal ilmunud lugude eest isamaaliste poliitikute sahkerdamisest elamislubadega. 2017. aasta Eesti filmi- ja teleauhindade konkursil pälvis "Pealtnägija" parima publitsistikasaate ja Mihkel Kärmas parima toimetaja auhinna. 
2017. aastal toetas "Pealtnägija" saadet ÜRO pagulasamet sihtotstarbeliselt 2400 dollariga.
Elapsoidea boulengeri

Levila

Neid võib kohata roomamas Tansaanias, Mosambiigis, Malawis, Sambias, Zimbabwes, Botswanas, Namiibias, Angolas ja Põhja-Kapimaal (Lõuna-Aafrika Vabariik).
Gold Panda

Derwin Schlecker (lavanimega Gold Panda; sündinud 1980 Peckhamis) on elektroonilise muusika produtsent, esitaja ja helilooja Suurbritanniast.
Eižens Zemmers

Eižens Zemmers (8. november 1843 Limbaži lähedal – 17. detsember 1906 Valmiera) oli läti bakterioloog, mikrobioloog ja loomaarstiteadlane.
Ta oli Katvari mõisa aedniku poeg.
Ta lõpetas 1865 Tartu Veterinaariainstituudi ja töötas samas õppejõuna, alates 1876 professorina. Ta diagnoosis esimesena trihhinelloosi (kassil, 1868) ning kirjeldas kanade süngamoosi (1870).
Zemmers avastas 1872 siberi katku tekitaja spoorilise arengustaadiumi ning tõestas, et inimene võib nakatuda tuberkuloosihaige veise liha või piima toiduks tarvitades.
Tema vend Aleksandris Zemmers oli samuti Tartu Veterinaariainstituudi professor.