google/wiki40b huggingface dataset:
Bücken

Ajalugu

Bremeni peapiiskop Rimbert rajas 882. aastal Bückenisse kloostri. Bückeni turuplatsil seisab mälestusmärk, mis on meenutuseks selle päritolu ümbritsevast tavatust legendist: öeldavasti olevat eesel näidanud koha, kuhu kirik ehitada.
1050. aasta paiku asendati esialgne puitkonstruktsioon suhteliselt väikese kivikonstruktsiooniga, mida laiendati mitmes ehitusetapis kuni 1350. aastani. Kloostri ja selle vara likvideerimisega pärast reformatsiooni hakkas kirik osaliselt lagunema ning jäi nii kuni selle täieliku restaureerimiseni Adelbert Hotzeni poolt aastatel 1863–1867. 1413. aastast on Bückenil turuõigus.
Nikola (Pozdnev)

Nikola (kuni 1923. aastani Nikolai, kodanikunimega Pjotr Aleksejevitš Pozdnev; 1853 Astrahani kubermang – 1. september 1934 Moskva) oli Venemaa vanausu (Novozõbkovi hierarhia) vaimulik. 1923. aastast oli ta kirikupea (Moskva, Saratovi ja kogu Venemaa peapiiskop).
Ta kuulus kuni 1922. aastani Vene Õigeusu Kirikusse, seejärel Nõukogude-meelsesse Elavasse kirikusse, kuni läks 1923. aastal üle vanausu kirikusse.
Ta lõpetas Saratovi vaimuliku seminari ja sai 1879. aastal usuteaduse kandidaadi kraadi Kaasani Vaimulikus Akadeemias, 1886. aastal usuteaduse magistri kraadi.
Aastatel 1894–1906 oli ta Penza vaimuliku seminari rektor, 1906–1907 preester Balašovis, 1907–1910 preester ja 1910–1921 ülempreester Saratovis. 1921. aastal ta lesestus ja pühitseti Balašovi piiskopiks, Saratovi piiskopkonna vikaariks.
1922. aastal läks ta üle Nõukogude-meelsesse Elavasse kirikusse ja sai selle kiriku Saratovi peapiiskopiks. 1923. aastal, pettunud Elava kiriku ja vanausu ühendamise katses, ühines ta vanausulistega ja valiti 19. detsembril 1923 Moskva, Saratovi ja kogu Venemaa peapiiskopiks. 
1929. aastal, pärast piiskop Stefani üleminekut vanausku, oli vanausulistel kaks piiskoppi, ja nad said ametisse pühitseda kolmanda piiskopi, Pansofi. Sellest algab vanausuliste teine, Belaja Krinitsa hierarhiast sõltumatu hierarhia.
Peapiiskop Nikola suri 1. septembril 1934 Moskvas ja maeti Rogoža kalmistule.
Nikolai Kõtškin (vanem)

Nikolai Nikolajevitš Kõtškin vanem,  (vene keeles Николай Николаевич Кычкин; 26. märts 1940  Megino-Kangalassõ rajoon,  Jakuudi ANSV – 2009 ) oli jakuudi kabetreener ja kabetaja, Venemaa Föderatsiooni teeneline treener.
Ta on Kõtškinite treenerite dünastia pea. Koos abikaasa Marija Bõrdõnnõrovaga töötas ta edukalt Õtõk-Küölis, Tšuraptšas ja Jakutskis, kus nad koos kasvatasid üles arvukalt vabariigi juhtivaid sportlasi. Kõtškinit on korduvalt valitud Sahha aasta parimaks treeneriks. Kabetajana on ta neljal korral tulnud Jakuudi ANSV meistriks rahvusvahelises kabes (1965, 1971, 1972, 1982).
Koos abikaasa Marija Bõrdõnnõrovaga ja poeg  Nikolai Kõtškin nooremega töötas ta 1992. aastal taasavatud Korkini-nimelise Tšuraptša Vabariikliku Spordiinternaatkooli kabeosakonnas. Iga aastaga läksid seal sportlikud tulemused järjest paremaks. Nende kasvandike hulgast on sirgunud üks rahvusvaheline suurmeister (viiekordne maailmameister Gavril Kolesov), 3 rahvusvahelist meistrit, 5 FMJD meistrit, 3 Venemaa meistersportlast, 200 meistrikandidaati, kes kõik kokku on toonud 56 medalit maailma-, 45 Euroopa ja 310 Venemaa tasandi kabevõistlustelt.
Kõtškin on töötanud Ammossovi-nimelises Jakutski Riiklikus Ülikoolis kehakultuuri ja spordi kateedris dotsendina.

Mälestuse jäädvustamine

2010. aastast peetakse Jakutskis Nikolai Kõtškin vanema mälestuseks iga-aastast turniiri rahvusvahelises kabes. 2011. aastal oli see rahvusvaheline kabeturniir. Osalejatest tuntumad olid tookord Peterburi kabetaja viiekordne maailmameister Aleksandr Georgijev ja valgevene kabetaja kadettide maailmameister Andrei Toltšikov.

Isiklikku

Tuntud kabetreenerid on abikaasa Marija Bõrdõnnõrova ja poeg  Nikolai Kõtškin noorem. Treener on ka minia Aija Kõtškina. Noorem poeg Vassili Kõtškin, minia Matrena Kõtškina ja vanema poja tütar Aijanika Kõtškina on kabetajad.
Doña Ana maakond

Doña Ana maakond (Doña Ana County) on maakond USA-s New Mexico osariigi lõunaosas. Geograafilised koordinaadid on 32° 18′ N, 106° 46′ W
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Las Cruces.
Maakonna pindala on 9881 km², millest 18 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 209 233. Aastal 2000 oli elanike arv 174 682.

Ajalugu

Doña Ana maakond moodustati 1852. aastal.
Jan de Bont

Jan de Bont (sündinud 22. oktoobril 1943 Hollandis Eindhovenis) on hollandi filmilavastaja ja produtsent.
Tema tuntumate tööde hulka kuuluvad filmid "Kiirus" (1994), "Keeristorm" (1996), "Speed 2: Cruise Control" (1997) ja "Lara Croft Tomb Raider: The Cradle of Life" ("Tomb Raider 2: Lara Croft ja elu häll"; 2003).
Juhan Peegli nimeline ajakirjandusstipendium

Juhan Peegli nimeline ajakirjandusstipendium on stipendium Eestis tegutsevale ajakirjanikule.
Stipendiumi asutasid Eesti Ajakirjanike Liit, Eesti Kirjanike Liit, Eesti Rahva Muuseum ja Eesti Kultuurkapital. Eesmärk on toetada ajakirjanike loomingulisi projekte. Stipendium antakse üheks aastaks kogenud ajakirjanikule konkreetse projekti teostamiseks ja seda võivad taotleda kõik, kes peavad ennast ajakirjanikuks.
Stipendiumi žürii kutsub kokku Eesti Ajakirjanike Liidu juhatus. Stipendiumi suurus kuni 2010. aastani oli 100 000 krooni.
Stipendium on antud välja kahel korral, 2009. ja 2010. aastal. Pärast seda pole stipendiumi välja antud rahastusprobleemide tõttu.
Henry Gleason

Henry Allan Gleason (1882–1975) oli ameerika ökoloog ja botaanik.
Gleason esitas koosluste ja nende arengu (suktsessiooni) individualistliku käsitluse, mille kohaselt kooslus pole tervik, vaid pigem seda moodustavate liikide konglomeraat.
Gleasonile vastandub oma vaadete poolest Frederic Clements, kes esindab holistlikku kooslusekäsitlust.
Majandusanalüüs

Majandusanalüüs (inglise keeles economic analysis) on majanduslike näitajate uurimine ja võrdlemine, et näha, kas ressursse kasutatakse optimaalselt. Analüüsi eesmärk on anda selge ülevaade majanduslikust olukorrast ja kindlaks teha, kui efektiivselt majandus või mingi osa sellest toimib.

Majandusanalüüsi olemus

Analüüs on tegevus, mille käigus uuritakse andmeid ja teavet eri sündmuste, asjade või isikute kohta nii mineviku, oleviku kui ka tuleviku perspektiivist. Neid mõõdetakse, võrreldakse ja mõtestatakse lahti. Saadud tulemused esitatakse tekstina, graafiliselt või matemaatiliselt. Tulemuste abil on võimalik anda hinnanguid ja määrata kindlaks protsesside edasise juhtimise asjaolud. 
Majandusanalüüs ei ole juhtimisotsuste ettevalmistamisel kujunenud veel piisavalt tähtsaks ega kõrgetasemeliseks. Ärilisi ebaõnnestumisi põhjustab peamiselt ebakvaliteetne analüütiline ettevalmistus. Seda saaks vältida, kui otsuseid ette valmistava analüüsi kvaliteeti parandada.

Majandusanalüüsi põhietapid

Majandusanalüüs koosneb viiest põhietapist:
1. majandusanalüüsi ülesande laiendamise kava koostamine,
2. analüüsiülesande lahendamiseks vajaliku informatsiooni kogumine ja kontrollimine,
3. analüütiliste näitajate valik ja väärtuste väljaarvutamine,
4. näitajate analüüs ja võrdlus,
5. tulemuste üldistamine ja püstitatud ülesande lahendamiseks vajalike järelduste tegemine.

Analüüsi vajalikkus

Majandusanalüüs pakub huvi nii omanikele, juhtkonnale, laenuandjatele, pangale, klientidele kui ka riigile. Analüüsi põhjalikkus oleneb huvirühmast. Analüüsist selguvad ettevõtte finantsseisund, kasum ja muud näitajad. Laenuandjad ja pangad soovivad analüüsi kaudu saada teavet ettevõtte finantsseisundi ja maksevõime kohta ning hinnata ettevõtte jätkusuutlikkust, et vähendada finantseerimis- ja investeerimisriske. Riigile on oluline teada ettevõtte keskkonnamõju. Kliente ja tarnijaid huvitab tootmise või teenuse kvaliteet. Kõik eelnev on tähtis ka omanikele ja juhtkonnale. Üha enam nõutakse tavalisele majandusaastaaruandele lisaks selgitusi ettevõtte tegevuse ja tulemuste kohta. Äriplaanide ja arengukavade koostamisel on majandusanalüüs vältimatu aspekt, ei piisa ainult finantsaruannetest. 
Majandusanalüüsist selguvad ka ettevõtte varjatud kaod. Majandusanalüüs aitab märgata, kas tööjõudu, tööaega, materjale ja seadmeid kasutatakse parimal võimalikul moel ning kas nendega saavutatakse parimaid võimalikke tulemusi.

Ettevõtete andmete ja majandusanalüüsi leidmine

Majandusanalüüsi andmete läbitöötamine pakub koostööpartneritele, pankadele ja muudele huvilistele kindlustunnet ettevõttega koostöö tegemiseks. Ettevõtete andmeid võib leida eri andmebaasidest ja allikatest, nt ajakirjade ja -lehtede andmebaasidest (nt Äripäev, https://infopank.ee/) ning ettevõtete ühenduste (nt ettevõtete liitude, assotsiatsioonide, kaubanduskoja) allikatest. Kõige täpsemat ja spetsiifilisemat infot sisaldavad ettevõtete majandusaastaaruanded, mille võib leida ettevõtete kodulehtedelt, äriregistrist, inforegistrist jm.
Appellation d'origine contrôlée

Appellation d'origine contrôlée ('kontrollitud apellatsioom; lühend AOC) on Prantsusmaal, Tuneesias, Marokos, Belgias ja  Luksemburgis on riiklik märgis (sertifikaat), mis kaitseb päritolukoha ja kindla valmistamisviisiga toodet, näiteks veini, tõendades selle ehtsust. Šveitsis sai see 2013 uueks nimetuseks appellation d'origine protégée (AOP).
Hans Karl Ainson

Hans Karl Ainson VR I/3 (8. august 1887 Räpina vald, Võrumaa – 10. jaanuar 1958 Baltimore) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).
Õppis 1923–1930 Tartu Ülikoolis õigusteadust (lõpetas cum laude).
Teenis Vabadussõjas. 1936–1940 1. jaoskonna sõjaväekohtu-uurija, alates 9. märtsist 1940 Sõjaväe Kõrgema Kohtu alaline liige. 1944 põgenes Saksamaale, hiljem siirdus USA-sse.
Sümfoonia nr 1 (Tüür)

"Sümfoonia nr 1" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1984. aastal loodud muusikateos (sümfoonia). Muusikateose pikkus on 30 minutit.
1. FC Tallinn

1. FC Tallinn oli 1990. aastatel tegutsenud Eesti jalgpalliklubi. Klubi mängis II ja III liigas.
2017. aasta vehklemise Euroopa meistrivõistlused

2017. aasta vehklemise Euroopa meistrivõistlused on Euroopa meistrivõistlused vehklemises, mis toimusid 12. – 17. juunini 2017 Gruusias Thbilisis.
Krki saar

Krk (itaalia keeles Veglia, saksa keeles varem Vegl) on Horvaatiale kuuluv saar Dalmaatsia saarestikus Aadria meres.
Krki geograafilised koordinaadid on 45° 4' põhjalaiust ja 14° 36' idapikkust. Saare pindala on 405,78 km². Saare kõrgeim tipp Obzova on 568 meetrit kõrge.
Krkil elab 2001. aasta seisuga 17 860 inimest. Saare suurim asula on Krki linn, kus 2001. aastal elas 5491 inimest. Üle 1000 elaniku oli sel aastal veel kuues asulas: Omišalj, Malinska-Dubašnica, Punat, Dobrinj, Baška ja Vrbnik.
Krk oli asustatud juba 10. sajandil eKr.
Vanas Roomas nimetati saart Curictaks. Curicta lahes toimus Caesari ja Pompeiuse laevastike vahel merelahing.
Varakeskajal sai Krk horvaadi kultuuri keskuseks. Saarel asus klooster, kus loodi ja säilitati hulgaliselt glagoolitsas kirjutatud tekste. Nende hulka kuulub ka vanim säilinud serbohorvaadikeelne tekst. Saarel asus piiskop ja hulk aadlikke. 12. sajandil Krki valitsenud Frankopani suguvõsa sai nii Horvaatia kui Ungari ajaloos väga mõjukaks kuni 17. sajandi teise pooleni.
Hiliskeskajal kuulus Krk Veneetsiale kuni riigi kadumiseni 1797, mil Krk nagu ülejäänudki Dalmaatsia ühendati Austriaga. Pärast Jugoslaavia moodustamist sai Krk selle osaks. Krk oli ainus Jugoslaavia piirkond, kus domineeris itaalia keel. Pärast Teist maailmasõda enamus itaallasi lahkus.
Mandrilt saarele viib 1430 meetri pikkune Krki sild, mis valmis 1980.
Läheduse ja hea ühenduse tõttu Rijekaga asuvad Krkil Omišaljis Rijeka lennujaam ja Rijeka sadama juurde kuuluv naftatöötlemisettevõte.
Läheduse tõttu Põhja-Itaaliale, Austriale ja Sloveeniale on Krk nende maade elanike seas tähtis turismisihtpunkt. Palju turiste saabub ka Ungarist ja Rumeeniast.
Zvolen

Ajalugu

Linna asukohas elati juba eneoliitikumis, samuti pronksiajal ja Vana-Rooma aegadel. Slaavlased asustasid tänase Zvoleni umbes 8. sajandil. Säilinud andmete kohaselt oli 1239. aastal toonase kindluse lähedal juba mitu väikest küla. Praegune kindlus pärineb 13. sajandist. 16. sajandil ja 18. sajandil ehitati kindlus ümber tänapäevasele kujule. Raudtee areng tööstusrevolutsiooni ajal (19. sajandi 70. aastatel) pani linna kasvama. Teise maailmasõja ajal oli Zvolen sakslaste vastu suunatud rahvusliku ülestõusu oluline keskus.

Tööstus ja olulisemad asutused

Zvolenis on auto-, puidu-, rõiva- ja toiduainetetööstus (linnuvabrik). Linnas on metsanduse ja puidutööstuse alast haridust andev kõrgkool, muuseum ja blotaanikaaed. Esindatud on Slovakkia rahvusgalerii.
Ene Mihkelsoni Selts

Ene Mihkelsoni Selts on eesti kirjaniku Ene Mihkelsoni loomingu austajate ning tema lähemate sõprade asutatud isikute vabatahtlik ühendus. Seltsi eesmärk on kirjanik Ene Mihkelsoni vaimse pärandi, temale omaste ideede ja väärtuste elavana hoidmine ja edasikandmine. Ene Mihkelsoni Selts asutati 12. mail 2018 Tartus, Eesti Kirjandusmuuseumis, peatselt pärast Mihkelsoni surma 2017. aastal.

Asutajaliikmed

Seltsi 25 asutajaliikme hulka kuuluvad kirjanikud Viivi Luik, Maimu Berg, Hasso Krull, Aare Pilv, Carolina Pihelgas, kirjandusteadlased Janika Kronberg, Marin Laak, Arne Merilai, Tiina Ann Kirss, Sirje Olesk, Mart Velsker, Rutt Hinrikus, Eneken Laanes, Jaak Tomberg, Aija Sakova, Eve Pormeister, Berk Vaher, aga ka Marju Lauristin, Peeter Vihalemm, Merle Karusoo, Katrin Saukas, Aigi Rahi-Tamm, Reet Valgmaa, Lea Tooming ja Eva Velsker.

Juhatus

Seltsi esimesse juhatusse valiti Marju Lauristin, Mart Velsker, Janika Kronberg, Marin Laak ja Aija Sakova. Seltsi esinaiseks valiti Aija Sakova.
ThrustSSC

Thrust SSC (SSC – SuperSonic Car) on Suurbritannias kujundatud ja ehitatud kahe reaktiivmootoriga auto. Selle autorid on Richard Noble ja Ron Ayers. ThrustSSC käes on autode kiirusrekord.
15. oktoobril 1997 sai autost Thrust SSC esimene maismaal liikuv sõiduk, mis ületas helikiiruse. Maksimumkiiruseks saavutas auto pärast pikki katsetusi Black Rock Desertis Nevada osariigis USA-s 1227 km/h. Sõidukit juhtis Andy Green.
1983. aastal purustas Richard Noble oma eelmise reaktiivautoga (Thrust2) rekordi, kui ta saavutas 1018 km/h.
Thrust SSC ja Thrust 2 on eksponeeritud Coventry transpordimuuseumis Inglismaal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi veinid

Veinitootmise ajalugu LAV-s

Veinitootmine levis sinna koos Euroopa asunikega. Viinamarjaistandusi hakati seal rajama 1650. aastatel. Esimesteks viinamarjaistanduste rajajateks olid flaami päritolu asunikud. 1680ndatel saabus LAV-sse hulgaliselt Prantsuse hugenotte, kes viisid veinitööstuse uuele kvalitatiivsele tasemele.
Manaslu

Tipputõusud

Esimestena tõusid mäele 1956. aastal Toshio Imanishi ja Gyalzen Norbu.
Hal Holbrook

Harold Row Holbrook (sündinud 17. veebruaril 1925) on USA näitleja.
Johann von dem Broele

Johann von dem Broele, teise nimega Plater (ka Johann Plater von dem Broele; enne 1460 – juuni 1529) oli aastatel 1502–1529 Liivi ordu maamarssal.
Johann von dem Broele astus ordusse umbes 1475. aastal, kui ta Vestfaalist Liivimaale saabus. Tema esimestest aastatest ei ole peaaegu midagi teada, kuid 1495. aasta alguses sai temast Karksi foogt, sellest ajast kuulus ta ka ordumeistri lähimate kaaslaste siseringi ehk ordunõukogusse. Hiljem oli ta teadaolevalt pikaajalisim Liivimaa maamarssal. Broele oli üks silmapaistvamaid Wolter von Plettenbergile allunud väejuhte. Ta osales Smolino lahingus, kus tõenäoliselt just tema juhitud väesalga appitulek Riia peapiiskopi Michael Hildebrandi väele otsustas lahingu saatuse.
Reformatsiooni ajal jäi Broele truuks katoliiklusele ning oli 1525. aastal ordumeistri kohusetäitjaks, kui too Tallinnalt ja Harju-Viru rüütelkonnalt truudusevannet võtma läks.
Kassari laht

Kassari laht (ka Hiiu väin) on Väinamere lääneosa, mereala Hiiumaa, Muhu ja Saaremaa vahel.
Tinglikult on läänepiiriks Soela väin, idapiiriks mõtteline joon Hiiumaalt Sarve poolsaarelt Muhu Seaninani.
Laht on 35 kilomeetrit pikk ja 22 kilomeetrit lai ning kuni 10 meetrit sügav.
Merepõhjas leidub palju agarikku (furtsellaariat).
TED

TED (nimi tuleb ingliskeelsetest sõnadest Technology, Entertainment, Design 'tehnoloogia, meelelahutus, disain') hõlmab tervet hulka ülemaailmselt toimuvaid konverentse, mis kuuluvad mittetulundusorganisatsioonile Sapling Foundation. Selle sihtasutuse rajas ettevõtja Chris Anderson. TED toimus esmakordselt 1984. aastal ja see oli mõeldud ühekordse üritusena. Iga-aastased konverentsid said alguse 1990. aastal Montereys, Californias. TED-i esialgne rõhuasetus oli tehnoloogial ja disainil.
TED-i peakonverents toimub alates 2014. aastast Vancouveris. Varem peeti seda igal aastal Long Beachil. Ürituse niinimetatud satelliitkonverents TEDActive toimub Whistleris (enne 2014. aastat Palm Springsis). TED-i üritused toimuvad lisaks Põhja-Ameerikale ka Euroopas ja Aasias. Laienemise käigus algatati 2005. aastal TEDGlobal ja hakati välja andma TED-i auhinda.
TED-il käsitletakse väga erinevaid teemasid, mis on seotud nii teaduse kui ka kultuuriga. Sageli teevad esinejad seda mõne (isikliku) loo jutustamise kaudu. Igal esinejal on aega 18 minutit, selle ajaga peab ta esitama oma mõtteid võimalikult uuenduslikul ja köitval moel.
TED-il on esinenud Bill Clinton, Jane Goodall, Malcolm Gladwell, Al Gore, Gordon Brown, Richard Dawkins, Bill Gates, Google rajajad Larry Page ja Sergei Brin ning paljud Nobeli auhinna võitjad.
Alates 2013. aasta maist on üle 1500 konverentsiettekande internetis kõigile vaadatavad. Kui 2009. aasta jaanuariks oli TED-i videoid vaadatud 50 miljonit korda, siis 2011. aasta juunis ületas vaatamiste arv 500 miljonit ja 13. novembril 2012 kerkis see arv üle miljardi.
Alates 2009. aastast lubab Sapling Foundation korraldada TED konverentside sarnaselt TEDx konverentse, mis on kohalike inimeste algatatud ja TED-i konverentsist täiesti eraldiseisvad. 2012. aasta seisuga oli TEDx-i konverentse toimunud 1200 linnas, mis asuvad enam kui 130 riigis. Eestis toimuvad regulaarselt TEDxTallinn ja TEDxTartu.
Clichy vald

Clichy on kommuun Pariisi loodepoolsemas äärelinnas Hauts-de-Seine, Seine'i jõe kallastel 6,4 kilomeetri kaugusel nullkilomeetrist.
Kommuunis asub maailma suurima kosmeetikafirma L'Oréal Groupi peakontor, pastakate tootja BiCi peakontor ning Sony France.
Hasongad

Hasongad (prantsuse keeles Khassonkés) on etnos Malis Kayesi piirkonnas. Hasongad räägivad mande keelte hulka kuuluvat hasonga keelt, mis sarnaneb bambara keelega.
Neil on omapärased traditsioonilised muusikainstrumendid: dundunba (suur silindriline trumm, kahe nahaga), jingò (väike silindriline trumm, kahe nahaga); tantanwò (väike trumm), tamandinwo ja mitmesugused jahiviled.
Gertrud van Grest

Gertrud van Grest (hauakivil frowe gerdrut her victor van der lippe sine hus frouwe; surnud 31. detsembril 1531) oli Tallinna bürgermeistri Johan van Gresti tütar.
Ta abiellus esimest korda tõenäoliselt 1500. aastal Turust pärit kaupmehe Hans Surenpega (Hans Suurpääga), kes suri 1510. või 1511. aastal. Kaasavaraks sai ta maja praeguse aadressiga Pikk 69, aia, küüni ja puukuuri. Pärast esimese abikaasa surma kauples ta iseseisvalt soola, või, raua ja reinveiniga. Aastaist 1511–1513 on säilinud 7 tema (Gerdrut Surpessche või Surenpesche; Gerdrut, salige Hans Surpe nalatene wedewe; Gerdrut, selige Hans Surpes na laten husfrouwe) omakäelist kirja Turu toompraostile Paul Scheelile.
Teist korda abiellus ta 1514. aastal raehärra Victor van der Lippega. Teisest abielust on sündinud arvatavasti Jürgen ja Tönnies van der Lippe ja vähemalt kaks tütart. Noorem tütar Gerdke suri temaga samaaegselt 1531. aastal.
Gertrud van Grest maeti arvatavasti Oleviste kirikusse, hauaplaat on säilinud ja asub tänapäeval Risti kirikus.
Lemhi maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1869. aastal.
Salatsi vald

Kaitsealused objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all hiiepaik Liivi ohvrikoobas ja Krogkalnsi muinaskalmed ehk Kirikumägi. Kohaliku kaitse all on hiiepaik Kuiķuļi pühade tammede salu, Rootsi tee, Kilzumi muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Priecumi muinaskalmed ja lubjaaahju ase. 
Looduskaitse all on Vana-Salatsi ussikuusk, Vana-Salatsi pärn, Vana-Salatsi paju, Silvēveri lehis, Silvēveri mänd, Veckalēji kased, Veckalēji mänd, Munase mänd, Jaunaģi seedermännid, Oļķi mäe pärn, Oļķi tamm, Lielmežkadagi tamm, Mustanči pärn, Priecumi tamm, Priecumi pärn, Lauvase tamm, Kuiķule lehis, Kuiķule kooli allee pärnad, Kuiķule pärn, Kuiķule männid, Kuiķule vallamaja pärn, Mazkuiķule tamm, Ķilzumi mänd, Liivi ohvrikoobas, Vedamurgase pühad tammed, Kraukļi mänd, Ķulaurga mänd, Reisagrāvjise mänd, Kraujase kivikülv, Kraujase Suur Mererahn, Toberkalnsi tammed, Toberkalnsi allee tamm, Toberkalnsi männid, Svētciemsi kivikülv, Kaspari tuulepesaga mänd, Ērgļkalni pärn, Ķuļļese mänd, Vējavi mänd, Vangase tamm, Vecdambji pärnad, Urgaskalni elupuu, Brasla mänd, Muižuļi mänd, Muižuļi hobukastan, Muižuļi rändrahn, Kutkājase kask, Kutkājase männid, Bērziņi mänd, Veczemi männid, Veczemi pank, Vētrase tammed, Kuršulejase tammed, Ligzdi tamm, Mantiņi Suur mänd, Mantiņi männid, Stauģi männid, Jaunzemi oja pärn, Zivtiņase mänd, Vilnīši männid, Kāpnieki männid, Līčupese jugapuu, Rozītese männid, Ežurgase Punane pank (osaliselt), Lepstese mänd, Nabagmāja tamm, Vāvuļi pärn, Jaunkalēji saar ja Jaunkalēji tamm. Valda jääb 27,9 hektari suurune Karateri hoiuala, seda läbib Salatsi oru maastikukaitseala. Valla loodeosa ulatub hoiuala staatuses rannaniitude vööndisse Randu pļavas, kirdeosa asub osaliselt Lielpurvsi hoiualal, kaguosa asub osaliselt Niedrāji-Pilkase soo hoiualal, lõunaosa  osaliselt Vitrupe oru hoiualal, osaliselt aga Vidzeme kivise mereranna hoiualal, vald ise asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal. Piirkonna rannik jääb suures osas Vitrupe-Tūja kaitstavale merealale.
Rannapatarei nr 34

Rannapatarei nr 34 oli 1916. aastal Hiiumaale ehitatud rannapatarei, mis kuulus Peeter Suure merekindluse mererinde rannakaitsesüsteemi. Rannapatarei IV-120/50 eesmärgiks oli Saksa laevastiku tõkestamine Soela väinas, Hiiu- ja Saaremaa vahel. Patarei jäänused on muinsuskaitse all ja jäävad Hindu küla territooriumile.

Patarei ehitus

Rannapatarei nr 34 ehitus algas 1914. aastal, aga kuna patareid algses Peeter Suure merekindluse projektis ei olnud, siis muutus korduvalt patareisse kavandatud suurtükkide mark.
Kuna keiser Peeter Suure merekindluse ehitust ei suudetud lõpetada enne Esimest maailmasõda, siis toimusid sõjategevuse ajal kavade muudatused. 1915. aastal on rannapatareis kirjas neli 75 mm suurtükki, täpselt samade parameetritega on ka läheduses olnud õhutõrjesuurtükkide divisjoni suurtükid. Mõlemad kirjutati maha 1916. aastal.

Rannapatarei

Lõpuks paigaldati Sõrule neli 120 mm Vickersi suurtükki. Suurtükkide laskekaugus oli 70 kaabeltaud, raua pikkus 50 kaliibrit ning vertikaalne laskesektor 155 ja horisontaalne 295.
Patarei nr 34 neli suurtükki paiknesid kahe paarina mitte päris ühel sirgel. Suurtükkide vahe umbes 40 m, paaride vahe umbes 100 m. Kahurid paiknesid raudbetoonalustel, mille ette jõuti rajada ka eesvalli betoonkatted.
Patarei kaitseks oli kuhjatud 5 m kõrgune ja 20 m laiune vall, mis suurtükkide kohal oli kitsam ja madalam. Suurtükipositsiooni sisemine sein oli palkidest, eesvallid 3–4 m laiuselt betoneeritud.
Patarei sai lahinguvalmis 12. märtsil 1916.

Rannapatarei I maailmasõjas

Rannapatarei nr 34 ehk Tohvri patarei oli Hiiumaa rannakaitsepatareidest ainus, mis osales sõjategevuses 1917. aasta oktoobris.
1917. aasta 12. oktoobril sundisid Saksa keisririigi keiserliku laevastiku sõjalaevad "Emden" ja "Bayern" suurtükiduellis 34. patarei vaikima. Siiski sai patarei enne pihta saksa loodimislaevale A28. Järgmisel päeval saatsid sakslased dessandi patareid õhkima, see aga leiti pärast 1917. aasta oktoobrirevolutsiooni Petrogradis laostunud vene sõjaväeosa poolt juba mahajäetult ning suurtükid õhiti ja tehti lahingukõlbmatuks.
Saardu peakraav

Saardu peakraav on kraav Läänemaal Haapsalu linnas Saardu ja Sinalepa külas.
Peakraavi pikkus on 5,5 km. Peakraav suubub Saardu külas Matsalu lahte (58° 49′ 19″ N, 23° 34′ 10″ E). Peakraavi valgala on 9,9 km². Lähe on Sinalepa külas (58° 47′ 19″ N, 23° 37′ 2″ E). Peakraavi alamjooks jääb Matsalu rahvuspargi alale.
Saardu peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Saardu peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1105800.