Ebaseaduslik metsaraie

Ulatus

Ebaseadusliku metsaraie kahjusid üksnes riigimaadelt hinnatakse aastas umbes 15 miljardi dollarini. Täpseid arve on raske hinnata, sest tegu on ebaseadusliku tegevusega ning puuduvad jälgitavad andmed. Hinnangute põhjal on ligi pool Amasoonias, Kesk-Aafrikas, Kagu-Aasias ja Venemaa Föderatsioonis tehtavast metsaraiest ebaseaduslik.
Saadaval olevatesse andmetesse ja hinnangutesse ebaseadusliku metsaraie kohta tuleb suhtuda ettevaatlikkusega. Riigid võivad alahinnata olukorda. Kõrged näitajad võivad halvas valguses peegeldada õigusaktide järelevalvet ja täitmist või vihjata altkäemaksudele ja korruptsioonile. Samas paljud mitteriiklikud organisatsioonid avaldavad andmeid, mis võivad olla tunduvalt kõrgemad. Kuid nende eesmärk on pöörata tähelepanu probleemile. Paljudele puidutööstuse firmadele võivad sellised andmed olla ohustavaks mainele ja nende turu tulevikuväljavaateid halvustavad, kaasa arvatud konkurentsivõimele teiste materjalidega. Siiski on selliste mitteriiklike organisatsioonide uuringud ainsad allikad paljudes riikides. Näiteks Eesti Vabariigis hinnati 2003. aastal ebaseaduslikuks metsaraieks 1%, aga mitteriiklik organisatsioon Eesti Roheline Liikumine ligi 50%. Suur osa Eesti Rohelise Liikumise poolt selles uuringus ebaseaduslkuks metsaraieks loetud juhtumeid oli aga selliste seadusandlike kitsenduste ja bürokraatlike erinõuete rikkumised, mis olid kehtestatud looduskaitsjate survel ja millelaadsed nõudeid Lääne-Euroopas ei kehti (seal sel viisil tehtud raieid ei peeta ebaseaduslikeks raieteks). Näiteks loetakse selle metoodika kohaselt siin kogu langi raie ebaseaduslikuks raieks juhul, kui näiteks metsamaterjali vedanud auto läheb katki, koorem laaditakse ümber teisele autole ja veetakse sihtkohta algse veoselehega (vedu alustanud auto numbrile vormistatud veoseleht). Või kui autojuht metsamaterjali vedades rikub töö- ja puhkeaja seadust (mis ei ole raie seaduslikkusega üldse seotud). Eksimused bürokraatlike reegite vastu ei põhjusta reaalset keskkonnakahju.

Tagajärjed

Ebaseaduslik metsaraie avaldab otsest mõju metsatustumisele ja seega kaudselt ka kliimamuutusele, väheneb looduslik mitmekesisus ning see õõnestab seaduste täitmist ja vastutustundlikku metsamajandamist. Ebaseaduslikul metsaraiel on looduslikud, majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed. Illegaalsed tegevused julgustavad tegelema rohkem korruptsiooniga ja hoiduma kõrvale maksudest, vähendades seeläbi tootjariigi sissetulekut. See omakorda teeb tootjariigil raskemaks leida vahendeid jätkusuutliku metsa majandamiseks. Ilma lubadeta võetakse maha kaitsealuseid liike või viiakse läbi raieid looduskaitsealadel. Ebaseaduslikel viisidel tehtud raied ei arvesta enamasti metsa taastumisega ja need alad võsastuvad ning ei kasva uuesti täisväärtuslikku metsa. Samuti hävitatakse Indoneesias, Malaisias ning Amasoonias vihmametsi. Selle tõttu hävib looduslikke elupaiku ja väheneb elurikkus. Looduslikest tagajärgedest saab täpselt lugeda metsatustumise alt.
Illegaalsel teel saadud puit on odavam kui legaalsetel viisidel omandatud. Selle tõttu saavad firmad, kes ei järgi seadusi ja määrusi, müüa oma toodet madalama hinnaga. Seadusekuulekad ettevõtted peavad ebaõiglases olukorras maailmaturul nendega konkureerima.
Sotsiaalseid tagajärgi on raske hinnata. Kuna ettevõtjad hiilivad maksudest kõrvale, jäävad tootjariigil saamata suured tulud. Kohalikul kogukonnal on selle tõttu halvemad sotsiaalsed hüved nagu näiteks haridussüsteem, arstiabi, teede korrashoid ja nii edasi. Kuna tegemist on ebaseaduslikke äridega, siis puuduvad töölistel igasugused sotsiaalsed garantiid.
Vähendamaks ebaseaduslikult ülestöötatud puiduga kauplemist, on loodud mitmeid organisatsioone, kes väljastavad sertifikaate toote legaalsuse kinnitamiseks. Selliseks ühinguks on näiteks FSC või PEFC Nad järgivad põhimõtet, et puit oleks hangitud legaalsetel viisidel ning metsaraie ei ületaks juurdekasvu. Eesti Riigimetsa Majandamise Keskusele on mõlemad organisatsioonid väljastanud sertifikaadid.