Ülekiirendamine

Ülekiirendamine, slängis klokkimine, kellamine (inglise keeles overclocking), tähendab arvutikomponendi töölepanekut originaalsätetest suuremal kiirusel.
Üldjuhul väljendub see komponendi töötamises tehaseseadetest suuremal taktsagedusel (rohkem töötakte sekundis). Ülekiirendamise eesmärk on suurendada arvuti jõudlust erinevates valdkondades. Sellist tegevust on harrastanud juba pikalt entusiastid, kes soovivad oma arvutid viimase piirini viia ning näiteks purustada jõudlustestide maailmarekordeid. Samas osad ülekiirendajad ostavad odavamaid komponente ning kiirendavad neid, kuni need töötavad sama kiirelt kui kallimad komponendid. Samuti on võimalik ülekiirendades edasi lükata vajadust uue riistvara järele.
Kui varem oli ülekiirendamine entusiastide ja gurude pärusmaa, siis tänapäeval on see valdkond tulnud lähemale ka tavakasutajale, kuigi nad ise ei pruugi seda teadagi: näiteks paljud tänapäeva protsessorid ja videokaardid üle- ja alakiirendavad ennast automaatselt vastavalt rakenduste nõudlusele. Levinud on ka see, et enamasti Inteli protsessorid hakkavad end alakiirendama, kui protsessoril pole piisavalt jahutust.
Ülekiirendamisel keskendutakse üldiselt protsessorile, videokaardile, mäludele ja emaplaadi kiibistikele. Nagu mainitud, saavutatakse tulemus komponendi taktsageduse suurendamisega või mälude puhul näiteks ka timmingute muutmisega. Protsessori taktsagedust on võimalik suurendada baaskella taktsageduse või esisiini kordaja väärtuse muutmisega. Uuematel Inteli i-seeria protsessoritel siiski enam esisiinil baseeruvat tehnoloogiat ei kasutata ning on üle mindud protsessorisisest mälukontrollerit kasutavatele arhitektuuridele. i-seeria protsessorite ülekiirendamine erineb küll veidi esisiini tehnoloogiat kasutavate protsessorite ülekiirendamisest, kuid idee jääb samaks.

Ülekiirendamine ja arvuti komponendid

Kuna ülekiirendamine tähendab reaalsete arvutikomponentide seadete muutmist, tuleks eelnevalt veenduda, kas süsteem on selliseks tegevuseks ka valmis.

Protsessor ja mälud

Põhilisteks komponentideks, mida tänapäeval ülekiirendatakse, on protsessor ja mälud. Protsessorite ülekiirendamise potentsiaal oleneb väga palju konkreetsest protsessorist. Isegi sama mudelinumbrit kandvad protsessorid ei pruugi kõik olla sama potentsiaaliga. Protsessorit ja mälusid ülekiirendatakse põhiliselt suurendades esisiini kiirust või baaskloki väärtust. Mälude puhul on veel võimalik muuta mälude kordajat ja ajalisi timminguid. 
Vanemaid protsessoreid oli võimalik ülekiirendada ainult BIOS-i keskkonnast. Tänapäeval on see probleem aga kadunud ning on olemas ka operatsioonisüsteemi baasil töötavad ülekiirendamistööriistad. Näiteks GigaByte'i plaatidega pakutakse kaasa EasyTune'i tarkvara. Soovituslik oleks ikkagi võimalusel ülekiirendada BIOSis, kuna see võimaldab muuta rohkemaid seadeid ning tulemus võib tulla stabiilsem.

Videokaart

Samuti on võimalik ülekiirendada videokaarte. Täpsemalt kiirendatakse üle nimelt graafikaprotsessorit (GPU) ja videomälu (GDDR). Kui põhiline protsessori ülekiirendamine toimus BIOS-i keskkonnas, siis videokaarti kiirendatakse valdavalt operatsioonisüsteemi siseselt. Paljud graafikakaartide tootjad pakuvad osadele mudelitele spetsiaalselt selle kaardi jaoks välja töötatud ülekiirendamistarkvara, kuid on olemas ka kolmanda osapoole tööriistu, mis võimaldavad täpsemat seadistamist. Videokaardi ülekiirendamine aitab tõsta jõudlust näiteks sünteetilistes graafikatestides, arvutimängudes ning muudes videokaarti kasutatavates rakendustes.
Videokaarti ülekiirendades tasub pöörata suurt tähelepanu temperatuuridele, kuna üldjuhul muutuvad graafikaprotsessor ja videomälud kuumemaks kui tavaline protsessor ja mälud. Sarnaselt protsessorite ja mäludega testitakse ka videokaartide stabiilsust teste käitades. Nende testide abil saab kindlaks teha, kui palju muutus videokaardi jõudlus, kas videokaarti on kiirendatud liiga palju ning kas tuleks taktsagedust alandada. Nii on võimalik vältida kaardi läbipõletamist. Üks suur hoiatuskell on see, kui testimiseks kasutatav programm või koguni operatsioonisüsteem kokku jookseb. Seda põhjustab tavaliselt liiga palju ülekiirendatud komponent.
Tasub ka hoida silmad lahti artefaktide suhtes. Artefaktid on näiteks suvalised kolmnurgad või täpid ekraanil, mis seal olema ei peaks. Neid põhjustab üldjuhul ülekuumenemine. Vilkuvad kolmnurgad viitavad tavaliselt probleemsele graafikaprotsessorile ning täpid või täppide kogumid probleemsele videomälule. Sellised probleemid esinevad liigsel ülekiirenemisel võrdlemisi tihti ning on väga heaks diagnostiliseks vahendiks. Kui probleemid artefaktidega ei kao ka tehaseseadetel, siis on probleem mõnevõrra tõsisem ning tuleks konsulteerida eksperdiga.
Tavaprotsessori puhul on võimalik toitepinget muuta väga lihtsalt aga graafikaprotsessorite tööpinget üldjuhul tarkvaraliselt muuta ei saa. Seetõttu teevad osad entusiastid videokaartidele riistvaralisi muudatusi. Tavaline lahendus on see, et mõni takisti trükkplaadil asendatakse potentsiomeetriga, mille takistust saab muuta. Selle abil on võimalik tõsta videoprotsessori või videomälu toitepinget ning saavutada veel suuremaid taktsagedusi. Selline tegevus on algajatele aga rangelt ebasoovituslik ning valesti toimides on väga lihtne oma kaart läbi põletada. Tasuks veel märkida, et antud tegevuse käigus kaotab kaart kindlasti oma tehasegarantii.

Emaplaat

Väga tähtis on, et arvuti emaplaat omaks ülekiirendamist võimaldavaid seadeid. OEM-i arvutites leiduvad emaplaadid ei võimalda tihti ülekiirendamist. Sama lugu võib olla osade odavamasse hinnaklassi kuuluvate plaatidega. Keskmise ja kõrgema otsa plaadid üldjuhul toetavad ülekiirendamist, kuid alati võib ette tulla erandeid. Kui on plaanis soetada emaplaat ning mõttes ka ülekiirendamine, siis tasub veenduda, et antud emaplaat seda ka võimaldab. Samuti tasub enne plaadi ostmist lugeda Internetist plaadi kohta käivaid ülevaateid ning erilist tähelepanu pöörata testidele, kus plaati on ülekiirendatud.

Kasulik tarkvara stabiilsuse testimiseks ja võrdlusanalüüsiks

Kogu erinevatest programmidest, mis võivad osutuda kasulikuks ülekiirendamiel. Programmid on valdavalt mõeldud töötama Microsoft Windows keskkonnas, kuna see on valdavalt kasutav OS ülekiirendamisel.