google/wiki40b huggingface dataset:
Ardu Treinbuk

Ardu Treinbuk (22. detsember 1935 Rägavere vald, Virumaa – 10. august 2012 Narva) oli eesti kabetaja.
Aastatel 1943–1945 õppis Rägavere algkoolis, seejärel Rakvere Õpetajate Seminari harjutuskoolis, mille lõpetas 1950. aastal. 1954. aastal lõpetas ta Rakvere 1. Keskkooli. Samal aastal asus ta õppima Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsandusteaduskonda metsatööstuse erialale. 1956. aastal jätkas õpinguid Jelgavas, Läti Põllumajanduse Akadeemias, lõpetas 1960. aastal mööblitööstuse insenerina.
Pärast kõrgkooli lõpetamist töötas ta 37 aastat Narva mööblikombinaadis algul tehnoloogina, hiljem peadirektori asetäitjana.
Eesti meistrivõistlustel kirikabes võitis ta aastatel 1980–2011 (erinevates mänguviisides) 6 kulda, 3 hõbedat ja 4 pronksi. NSV Liidu meistrivõistlustel kirikabes võitis 1978. aastal pronksi. 1998. aastal tuli ta esimestel kirikabe (brasiilia kabe) maailmameistrivõistlustel maailmameistriks, 2000. aastal võitis hõbeda ja 2004. aastal tuli teist korda maailmameistriks. 2001. aastat rahvusvaheline suurmeister kirikabes.
Eesti meeste meistrivõistlustel vene kabes võitis ta 1997. aastal pronksi, lisaks võitis 1999. aastal pronksi ja 2000. aastal kulla vene kabe kiirkabes. Eesti meistrivõistlustel brasiilia kabes võitis ta 2007. aastal pronksi ja 2010. aastal kulla.
Juturobot

Võistlused

Juturobotite klassikaline eesmärk on Turingi testi läbimine, ent võistlustel võivad olla ka muud kindlad eesmärgid. Igal aastal toimub kaks väga mainekat võistlust. Üks neist käib Loebneri auhinna nimel. 1991. aastal algatas Hugh Loebner iga-aastase Loebneri auhinna võistluse, pakkudes 100 000 USA dollarit programmile, mis läbib Turingi testi. Aastatel 2000, 2001 ja 2004 on võitnud auhindu Richard Wallace'i kirjutatud programm A.L.I.C.E. Võistlusel Chatterbox Challenge on kaks juturobotit on võitjaks tulnud  kolmel aastal: Talk-Bot (2001, 2002, 2006) ja Bildgesmythe (2008, 2009, 2011). 2012. aastal sai alguse ülemaailmne inglise keelt kõnelevate juturobotite veebipõhine võistlus Robo Chat Challenge (CBC).
Nii Loebneri auhinna võistlusel kui ka Chatterbox Challenge'i võistlusel auhinnatud juturobot on näiteks Mitsuku.

Väärkasutus

Kuritahtlikke juturoboteid tarvitatakse sageli selleks, et täita jututubasid rämpsposti  ja reklaamidega. Nende abil meelitatakse ka inimestelt välja isiklikku informatsiooni, näiteks pangakonto andmeid. Kuritahtlikke juturoboteid on leitud Yahoo! Messengeri, Windows Live Messengeri, AOL Instant Messengeri ning teiste kiirsõnumivahetuse protokollidest. Lisaks on andmeid selle kohta, et juturobotit kasutati kohtinguteenust vahendaval veebilehel.

Popkultuur

Juturobotid avaldavad kasvavat mõju popkultuurile. Nii on näiteks Jack Heath avaldanud 2010. aastal romaani "Must nimekiri" (ingl. Hit List). Selles teoses on juturobot endast teadlikuks saanud (n-ö ellu ärganud), kasutab e-kirju, tekstsõnumeid, internetipanka jne.
Eesti suursaadik Leedus

Eesti suursaadik Leedus on Eesti volitatud suursaadik Leedus. Suursaadik resideerib Eesti suursaatkonnas Vilniuses.
1000 (kaardimäng)

1000 on kaardimäng 2–4 mängijale.

Mängureeglid

Kaardipakist loetakse välja kõik lehed 8-st allapoole. Kõige nõrgem leht, mis jääb mängu on 9.
Kaartide tugevusjärjestus: 9, poiss, emand, kuningas, 10, äss (kümme on tugevuselt teine, ässa ja kuninga vahel). Punktiline väärtus: äss – 11, kümme – 10, kuningas – 4, emand – 3, soldat – 2, üheksa – 0, kuid 4 üheksat korraga käes ühel mängijal annab talle kohe 100 punkti.
Trumbi hõikamise punktid: risti trump – 100, poti trump – 80, ärtu trump – 60, ruutu trump – 40.
Kaardid jagatakse laiali kõigile mängijatele võrdselt, kusjuures tuleb jagada nii, et laua keskele jagatakse maha mängijatega võrdne arv kaarte nii, et neid näha pole. Jagajal tuleb järgida ka seda, et laua keskele ei läheks viimane kaart. Kui jagaja unustab kaardid varakult keskele panna ja paneb jagamisel viimase kaardi keskele, saab ta 100 miinust ja jagamise kord läheb edasi järgmisele.

Mäng

Mäng koosneb pakkumisest ja tihide võtmisest. Pärast kaartide väljajagamist vaatab igaüks oma seisu, mis kätte tuli ja algab pakkumine. Pakkuda tuleb skoori, mis mängija arvab, et ta suudab kokku saada. Tuleb arvestada, et ilma paarita (sama masti emand+kuningas) saab pakkuda maksimum 120. Kui soovid pakkuda üle 120, pead näitama teistele enda paari. Kui mängu jooksul saab mängija oma pakutud skoori täis, lisatakse tema üldskoorile tema pakkumise summa. Kui punkte täis ei saa, saab mängija samas summas miinust.
Pakkumist alustab jagajast järgmine ja igaüks järjest päripäeva ütleb, kas pakub midagi või passib (ei paku). Väikeim samm on 5, st kui keegi pakkus 100, on järgmine 105, mida saab pakkuda. Pakutakse oma käes oleva seisu järgi ja see, kes pakub lõpuks kõige rohkem (pakkumine võib käia mitu tiiru), saab maast lehed endale kätte. Nüüd on tal lehti rohkem kui teistel, mistõttu peab ta andma enda lehtedest igale mängijale ühe lehe (need võivad kõik ka 9 või soldatid olla, peaasi, et igale mängijale oleks leht antud). Pakkumist ei saa tagasi võtta. Kuid saab panna lehed "müüki". Vaatad lehed ära, kui sulle ei sobi, saad panna müüki, see tähendab, et kui keegi soovib "osta" peab ta pakkuma üle sinu pakutud summa vähemalt 5 võrra. Kui keegi ei osta, pead proovima ise skoori kokku saada.

Tihide võtmine

Selleks, et pakkumise võitja saaks skoori täis, tuleb tal võtta tihisid. Teised üritavad talt tihisid ära võtta, et ta ei saaks skoori täis. Tihide võtmist alustabki pakkumise võitja, käies eeldatavalt välja kõige tugevama lehe, mis tal on. Teised on nüüd kohustatud panema lauale kas sama masti lehe või masti puudumisel trumbi. Kui ei ole ei sama masti ega trumpi, tuleb panna endalt suvaline ise valitud kaart (eeldatavalt midagi nõrka, millest kahju ei ole). Kui keegi esimese lehe käinud isikust tugevamat lehte ei käi, võtabki esimese lehe käinud isik lehed laualt ja saab tihi. Pakkumise võitja võtab tihisid seni, kuni keegi käib lauale temast parema lehe ja võtab temalt tihi ära. Uue lehe lauda käimise õigus läheb iga tihi võtmisel üle tihi võtjale ja ta võtab seni, kuni temalt tihi ära võetakse.
Sophie Dal

Sophie Burcu Dal (sündinud 17. oktoobril 1981 Berliinis) on Türgi päritolu saksa näitleja.
Tema isa on kirjanik Güney Dal. Ta on mänginud mitmes telesarjas, sh "Paks boss".
Laura Künnap

Laura Künnap (sündinud 28. augustil 1986 Tallinnas) on eesti tarbegraafik.
Ta õpib alates 2008. aastast Eesti Kunstiakadeemias.
Alates 2010. aasta sügisest juhatab ta firmat KuriKeeks Disain.
Väetis

Väetiste liigitamine

Väetised jagunevad kaheks rühmaks: orgaanilised väetised ja mineraalväetised.
Tähtsamad orgaanilised väetised  on sõnnik, virts , kompost ja turvas. Turvast kasutatakse ka loomadele allapanuks ning see veetakse seejärel koos sõnnikuga põllule.
Mineraalväetised koosnevad suures koguses taimedele vajalikest toitainetest. Mineraalväetisi saadakse maavaradest, aga neid toodetakse ka tööstuses.
Lämmastikuühendeid sisaldavad väetisi nimetatakse lämmastikväetisteks. Neid vajab taim eriti kevadel, et kasvada kiiresti ja lopsakaks. Hilissuvel vajavad taimed rohkem kaaliumiühendeid ja fosforiühendeid, mida saadakse fosforväetistest.
Suurte saakide saamiseks kasutatakse orgaanilisi ja mineraalväetisi üheaegselt.
Sagaruimsed

Iseloomustus

Sagaruimsete keha keskne toes on luustumata seljakeelik. Nende paarisuimed kinnituvad tugevatele keha seest väljaulatuvatele pikkadele luudele. Sagaruimsete soomused on kosmoidsed. Vanapärastest tunnustest on sagaruimsetel säilinud veel südames arteriooskuhik ja sooles keeritskurd. Paljudel sagaruimsetel on sümmeetriline saba.
Nutileping

Nutileping ehk lepingumonitor (ingl Smart Contract) on arvestusraamatu kirje, mis esitab mingit kasutajatevahelist lepingut . Nutilepingud võimaldavad kasutajatel luua ja kinnitada digitaalseid lepinguid ning jõustada ja kontrollida nende lepingute täitmist. Nutilepingute abil loodud lepingud ja tehtud tehingud on plokiahela peal avalikult jälgitavad ning neid ei ole võimalik pärast tehingu sooritamist enam muuta ega tagasi võtta.  Nutilepinguid esitles esmakordselt Nick Szabo, kes kasutas seda terminit 1994. aastal .
Nutilepingute eesmärgiks on pakkuda kasutajatele traditsiooniliste lepingutega võrreldes suuremat turvalisust, paremat ökonoomsust ja kiirust ning väiksemaid tehingukulusid . Samuti on täheldatud, et paljude traditsiooniliste lepingute tingimusi ja punkte on võimalik kas osaliselt või täielikult teisendada isetäituvaks ja isejõustuvaks.

Ajalugu

Kui esimesena mainiti nutilepinguid 1994. aastal, siis praktilised lahendused said võimalikuks alles tänu plokiahela tehnoloogiate tekkimisele 2008. aastal . Esimesed taolised tehnoloogiad, näiteks Bitcoin, toetasid küll nutilepinguid, kuid seda vaid algeliselt. Puudus Turingi-täielikkus ja lihtne viis nutilepingute loomiseks. Selle probleemi lahendamiseks tuli 2013. aastal oma ideega välja Vitalik Buterin, kes võttis eesmärgiks luua keskkond detsentraliseeritud rakenduste jaoks. Selle projekti nimeks sai Ethereum, mis võimaldas luua Turing-täielikke rakendusi, kasutades samal ajal detsentraliseeritud plokiahela tehnoloogiat.

Turvaprobleemid

Kuna nutilepingute loomise üheks eelduseks on detsentraliseeritud ja avaliku plokiahela kasutamine, siis on sinna üles pandud nutileping kõigile nähtav ja kättesaadav. See loob aga olukorra, kus nutilepingus olevad vead, sealhulgas ka turvaaugud, on kõigile nähtavad. Samuti ei ole enamasti võimalik nutilepingut enam hilisemalt uuendada, seega leitud vead jäävadki plokiahelasse ja lepingusse alles. 
Üks selline rünnak viidi edukalt läbi 2016. aasta juunis The DAO vastu, kus ründaja sai enda kontrolli alla 50 miljoni USA dollari väärtuses Etherit firma Ethereumi kontodelt . The DAO nutilepingute tingimuste tõttu pidi ründaja aga 28 päeva ootama, et raha täielikult enda valdusesse saada. Selle aja jooksul otsustasid Ethereumi arendajad lõhestada plokiahela (ingl hard fork), mille abil liigutati varastatud raha tagasi nende omanikele. 
Nutilepingute turvaprobleemid tulenevadki enamasti nutilepingu enda koodi, kompilaatori ja täitmiskeskonna vigadest, võimalik on ka rünnata plokiahelat ennast. Keerulisust lisavad ka asjaolud, et nutilepingud on kõigile nähtavad ja hilisemalt mitte muudetavad ning puudub keskne allikas dokumenteerimaks leitud turvaauke, teadaolevaid rünnakuid ja problemaatilisi praktikaid.
Simo Runnel

Simo Runnel (sündinud 1. mail 1977 Tartus) on eesti literaat ja ajaloolane.
Ta õppis aastatel 1995–2005 Tartu Ülikoolis ajalugu, lõpetades selle teadusmagistrina. On avaldanud luulekogud "Maailmakord" (2002), "Uneriik" (2003) ja "Pomisen palveid siin pilvede all" (2010); proosaraamatud "Ajalugu unenägudes" (2007) ja "Viimsed päevad" (2009) ning muid kirjutisi.
Tema isa on Hando Runnel ja ema Katre Ligi.
Floral Shoppe

Taust

Vektroid kasutas "Floral Shoppe" jaoks pseudonüümi Macintosh Plus, mis on tuletatud samanimelisest arvutist.

Avaldamine

"Floral Shoppe" anti välja 9. detsembril 2011 indie-plaadifirma Beer on the Rug poolt digitaalsel kujul Bandcampi muusikapoes. See kogus internetis palju tuntust ning seda on nimetatud "2011. aasta enim haibitud vaporwave-albumiks". Hiljem anti albumist välja ka kahe boonuslooga kassetiversioon, mida tehti 100 eksemplari.
Ferdinand Thomson

Ferdinand Karl Thomson (25. aprill 1902 Vahiannuse talu, Raadi vald, Tartumaa – 21. oktoober 1961 Paide) oli eesti arst, arstiteadlane, ftisiokirurgia pioneer, oma ftisiokirurgia koolkonna ja ftisiaatria eriala rajaja Eestis. (Kuni 1940ndate alguseni Tomson.)
Õppis 1922–1927 (lõpetas 1927) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Dr. med. väitekiri (Tuberkuloosibatsilli bioloogiline iseloom, eriti tuberkuloosijuhtudel Eestis ja võitlus tuberkuloosiga) jäi 1941 sõjaolude tõttu kaitsmata.
1929–1942 Taagepera tuberkuloosisanatooriumi juhataja, 1942–1944 Järva tiisikusenõuandla juhataja, 1944–1949 Järvamaa tuberkuloosidispanseri juhataja. 1950–1961 erapraksisega sise- ja kopsuhaiguste eriarst Paides (ratastooli jäämise tõttu). Viimaseid eraarste Eesti NSV-s. 1961 represseeriti (erapraksise loa äravõtmine seoses erapraksiste likvideerimisega).
Tunnustusi: Valgetähe IV klassi teenetemärk (1940), Eesti NSV teeneline arst (1946), Tartu Teadusliku Ftisiaatrite Seltsi auliige (1955).
Worms

Ajalugu

Worms on üks vanimaid saksa linnu. Linna kohal asus keltide asula Borbetomagus.
9. sajandil asus Wormsis Karl Suure talvine residents.
1792 kuni 1814 kuulus linn Prantsusmaale.
Margarita Armstrong-Jones

Auväärne Margarita Elizabeth Rose Alleyne Armstrong-Jones (sündinud 14. mail 2002) on Linley vikonti David Armstrong-Jonesi ja Linley vikontessi Serena Armstrong-Jonesi ainus tütar. Margarita sündis kolm kuud pärast oma vanaema, printsess Margareti, Snowdoni krahvinna surma. Margarita praegune tiitel on Auväärne (Honourable), kuid kui tema isast peaks saama Snowdoni teine krahv, saab Margarita leedi tiitli.
2015. aasta seisuga on Margarita Briti troonipärimisjärjekorras 20. kohal. Oma nimed sai ta isapoolse vanaema, printsess Margaret'i, vanavanaema kuninganna ema Elizabethi ja praeguse kuninganna Elizabeth II järgi, nime Rose valis ta vend Charles ning Alleyne on üks ta ema nimesid.
Džamilja Safiulina

Džamilja Safiulina (sündinud 28. novembril 1978 Doni-äärses Rostovis Venemaal) on Eesti arstiteadlane ja farmakoloog.

Elulugu

Džamilja Safiulina on tatarlane, insener-mehaaniku ja õpetaja tütar ning Allen Kaasiku abikaasa.
Lõpetas 1996 Tartu 6. Keskkooli (Tartu Vene Lütseum), 2001 TÜ arstiteaduskonna proviisorina, Ph.D. (neuroteadused, 2006, TÜ), väitekiri "The studies of mitochondria in cultured cerebellar granule neurons: characterzation of mitochondrial function, volume homeostasis and interaction with neurosteroids". Oli 2000–2003 TÜ farmakoloogia instituudi farmakoloogia ja toksikoloogia õppetooli laborant, 2004–2006 erakorraline assistent ja vanemassistent, aastast 2006 teadur ja aastast 2007 ka vanemassistent; 2006 oli ka Ferrara Ülikooli (Itaalia) järeldoktor. Lugenud farmakoloogiakursust.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: närvirakkude bioenergeetiliste protsesside farmakoloogia ja mitokondrite dünaamika. International Brain Organization'i liige (2004). 16 teadustrükist.
Caetera

Tegevus

Caetera tegevus sai alguse 2011. aastal, kui laiali läks ansambel Embrace Eternity ning kaks selle liiget – Alex Brierley ja Adrian Rosa – asutasid uue ansambli. Nendega liitus peagi pikaaegne sõber, laulja Phil O'Brien. Põhikitarristi rolli omandanud Jackson Price liitus ansambliga 2012. aastal.
2013. aastal avaldas ansambel kaks demolugu Bloodline Festivalil. Lood salvestas ja töötles Nathan Woodrow (Tall Poppy Productions). Demoalbumil ilmunud lugudele "Eviscerate" ja "Insania" salvestati samal aastal ka muusikavideod. Video loole "Insania" filmis Her Name Is Murder Productions esindaja Dave Blackley.
2016. aasta lõpul avaldas Caetera debüütalbumi "Echelon Oblitus", neljast loost koosneva EP.
2017. aasta detsembris Brisbane'is toimunud briti ansambli Paradise Lost kontserdil oli Caetera üks kahest soojendusansamblist.
2018. aastal tekkis Caetera tegevusse paus, ent juba 2019. mais oli ansambel Brisbane'i OdinSONFesti esinejate nimekirjas.
Läti Kultuuriakadeemia

Läti Kultuuriakadeemia (läti Latvijas Kultūras akadēmija) on 29. detsembril 1990 Riias asutatud kõrgem õppeasutus. Peahoone asub Riias aadressil Ludzas iela 24.
Aastal 1991 alustas koolis õpinguid 63 tudengit. Magistriõpet hakati seal andma aastast 1996, doktoriõpet aga aastast 1999.
Carl (Württembergi hertsog)

Carl Maria Peter Ferdinand Philipp Albrecht Joseph Michael Pius Konrad Robert Ulrich Herzog von Württemberg (sündinud 1. augustil 1936 Friedrichshafenis) on Württembergi kuningliku perekonna pea alates 15. aprillist 1975.
Ta on hertsog Philippi (1893–1975) ja Austria ertshertsoginna Rosa (1906–1983) poeg. 18. juulil (ilmalik abielu) ja 21. juulil 1960 abiellus ta Orléansi printsessi Dianega (sündinud 1940), kellega tal on neli poega ja kaks tütart.
Riigi julgeoleku volitatud esindaja

Riigi julgeoleku volitatud esindaja (lühend NSA ingliskeelsest National Security Authority) on Eesti Vabariigi institutsioon, mis täidab salastatud välisteabe volitatud vastuvõtja ja hoidja ülesandeid.

Ajalugu

Institutsioon loodi 1995. aastal ülesandega tagada Eestile edastatud salastatud välisteabe kaitse. Vahemikus 1995–2001 täitis vastavaid kohuseid Riigikantselei julgeoleku ja riigikaitse koordinatsioonibüroo. 4. juulil 2001 anti Vabariigi Valitsuse määrusega nr 231 ülesanded üle Kaitseministeeriumile, kes volitas põhimäärusega NSAna tegutsema Kaitseministeeriumi julgeolekuosakonna. Kohustuste üleandmise peamiseks põhjuseks oli asjaolu, et Eesti ja teiste NATO liikmesriikide vahelise salajase posti kogus suurenes tohutult (Eesti liitumiskõnelused NATOga), hakates ühtlasi koordinatsioonibüroo väiksearvulisele personalile üle jõu käima. Kaalumisel oli ka NSA üleandmine Kaitsepolitseiametile, kuid kuna tegemist oli peamiselt sõjalist infot sisaldava postiga, peeti Kaitseministeeriumit sobivamaks valikuks. 2009. aasta aprillis anti ülesanded üle Kaitseministeeriumi riigi julgeoleku volitatud esindaja osakonnale.
Alates 1. jaanuarist 2017 täidab ülesandeid Välisluureamet. Ülesanded anti Välisluureametile (endise nimega Teabeamet) seoses Kaitseministeeriumis tehtud ümberkorraldustega, mille eesmärgiks oli vabaneda oma põhitegevusega mitte seotud ülesannetest.
Teo Saimre

Teo Saimre (sündinud 15. mail 1945 Ulilas Tartumaal) on Eesti majandusteadlane.

Elulugu

Teo Saimre on Boris Saimre poeg.
Lõpetas 1964 Tartu 1. Keskkooli, 1969 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna, majanduskandidaat (1975, TÜ), väitekiri "Reklaamitegevuse ning selle organisatsiooni ja juhtimise täiustamise teid Eesti NSV-s". Oli 1969–1988 TPI tööstuse juhtimise ja planeerimise kateedri assistent ja dotsent, 1988–1991 Tallinna Vanalinna Arenduskeskuse direktor, 1991–1995 AS TP Leasing ja AS Mater juhataja esimees, 1995–2005 Riikliku Autoregistrikeskuse direktori asetäitja, 2005– TTÜ Tallinna Kolledži ettevõtluse ja juhtimise lektoraadi dotsent. Õpetanud juhi tegevust, juhtimise aluseid, organiseerimist ja juhtimist, strateegilist juhtimist; koostanud õppevahendeid.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: organiseerimine ja juhtimine. Olnud Euroopa sõiduki juhilubade ja juhieksamite komitee ekspert ning Euroopa sõidukite ja juhilubade infosüsteemi EUCARIS juhtgrupi liige, aastast 2007 INTERREG III B projekti "BaltMet Inno – Läänemere metropolide innovatsioonistrateegia" nõustava Tallinna turundusnõukogu liige.
Kangrumäe sipelgaala

Kangrumäe sipelgaala asub Järva maakonnas Järva vallas Aravete alevikus.
Alalt on leitud 18 sipelgaliiki, neist 8 on kuklased.
Järva vallas asub ka teine sipelgaala: Eevakivi metsa sipelgaala, mis on Kangrumäe sipelgaalast väiksem.
Pärnu-Jaagupi rahvamaja

Pärnu-Jaagupi rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu-Jaagupi asulas.
Rahvamaja avati 23. septembril 1934. Maja hävis suures osas 25. aprillil 1953 toimunud tulekahjus. Maja taastati 1953. Maja renoveeriti 2003-2004.
Creature from the Black Lagoon

Süžee

Geoloogid leiavad Amazonase vihmametsast käpafossiili, mis kuulub senitundmatule eelajaloolisele olendile. Uudise peale ruttab kohale grupp teadlasi, kuid nad saavad suure üllatuse osaliseks, sest ekspeditsioonilaagrit oleks justkui metsloom rünnanud ning kõik inimesed on tapetud. Jäädes otsima ülejäänud fossiilitükke, avastavad nad, et sealses laguunis eksisteerib ka üks elus samalaadne organism (Gill-Man). Plaan elukas elusalt kinni püüda käib teadusemeestel ülejõu, kuid enese elude päästmise nimel on nad sunnitud looma maha laskma.
Kristjan Palusalu monument

Kristjan Palusalu monument on Kristjan Palusalule pühendatud mälestusmärk Tallinnas Juhkentali tänaval.
Monument avati 10. märtsil 2009. Selle autor on skulptor Indrek Kirs.
Luigetiik

Luigetiik on Kadrioru pargi tuntuim tiik. Tiik rajati 1740. aastal. Luigetiik on mitmeid kordi umbe kasvanud. 1930. aastatel rajati tiigi juurde päikesekella väljak ja tiigi keskel olevale saarekesele kõlakoda ning tiik sai paekaldad ja purskkaevud.
2006. aastal toimusid tiigi renoveerimistööd: paigaldati neli uut millimallikakujulist purskkaevu, puust ülevool asendati uue roostevabast metallist ülevooluga, mis juhib üleliigse vee Ülemiste voolukollektorisse ning sealt merre, korrastati paekaldaid.
Kadrioru pargi direktori Ain Järve sõnul on Luigetiigi vesi puhas, mida tõestab lepamaimude olemasolu tiigis. Vett hoiavad puhtana kuuskvetikad, ilma nendeta oleks tiik ühtlaselt roheline nagu Snelli tiik.
Tiigis elavad veel luigepaar, karpkalad ja seal käivad pardid ja kajakad. 2012. aastal suri üks luikedest, kuna pargi külastajad toidavad linde hoolimata keelavatest siltidest ja loomaaiatöötaja sõnul oli luik söönud kommi ja šokolaadi, mis on luigele ebasobiv toit. 2013. aasta suveks toodi Luigetiigile mustluige paar.
Vadim Vassiljev

Vadim Valerjevitš Vassiljev (vene keeles Вадим Валерьевич Васильев; sündinud 6. veebruaril 1969 Barnaulis) on vene filosoof.
Ta töötab 2003. aastast Moskva Riikliku Ülikoolis filosoofiaprofessorina. Tema peamised uurimisalad on uusaja filosoofia, analüütiline filosoofia, metafüüsika, eetika ja teadvusefilosoofia. Tal on uurimusi ka saksa klassikalise filosoofia ja kaasaja filosoofia alalt. Ta on vene keelde tõlkinud Kanti ja Chalmersit.
2009. aastal avaldas ta raamatu teadvuse raskest probleemist "Трудная проблема сознания". Ta on 2009. aastal MRÜ filosoofiateaduskonna juurde loodud Moskva teadvuse uurimise keskuse asutajaid (koos Dmitri Volkoviga).

Haridustee ja töökäik

Ta lõpetas 1993. aastal M. V. Lomonossovi nimelise Moskva Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonna. 1995. aastal kaitses ta MRÜ-s teaduste kandidaadi kraadi filosoofias. Väitekiri käsitles Immanuel Kanti metafüüsikat ("Дедукция категорий в метафизике Канта"). 2002. aastal sai ta filosoofiadoktori kraadi doktoritööga "Учение о душе в западноевропейской философии XVIII века".
Ta töötab 1997. aastast MRÜ filosoofiateaduskonna välismaa filosoofia ajaloo kateedris (aastatel 1997–2003 dotsendi ja 2003. aastast professorina). 2004. aastast on ta kateedrijuhataja. Ühtlasi on ta Moskva teadvuse uurimise keskuse kaasdirektor (teine kaasdirektor on Dmitri Volkov).

Vaba tahte probleem

Oma viimases raamatus "В защиту классического компатибилизма: Эссе о свободе воли" ('Klassikalise kompatibilismi kaitseks. Essee vabast tahtest'; 2017) peab ta vaba tahte probleemi lahendamist klassikalise kompatibilismi kaudu perspektiivseks, kuigi selle järjekindel rakendamine viib kompatibilismi ja libertarismi seisukohtade ühtlustumiseni.

Isiklikku

Ta valdab vene, inglise, saksa ja prantsuse keelt.
Kurkse suurõnnetus

Kurkse suurõnnetus toimus 11. septembril 1997, kui Kurkse väina ületamisel uppus või suri hüpotermiasse 14 Balti rahuvalvepataljoni staabikompanii luurerühma liiget. 8 inimest päästsid sõdurite karjumist kuulnud sadama töötajad, kes paadiga merele kiirustasid ja elus olnud sõdurid kaldale tõid. 14 rahuvalvaja surm oli Eesti kaitseväe taasiseseisvusaja suurim kaotus.
1998. aasta septembris püstitati hukkunud rahuvalvajate mälestuseks Kurkse sadamasse mälestuskivi. Samuti on toimunud sündmusest valminud film "Surmaretk".

Õnnetus

11. septembril 1997 andis Balti rahuvalvepataljoni luurerühma ülem Jaanus Karm õppuse "Vilets elu" raames 22-liikmelisele luurerühmale käsu ületada täisvarustuses veetakistus mööda madalikku Suur-Pakri lõunatipust mandrile Kurkse sadama poole. Varsti avastasid mehed, et jalad ei ulatu põhja. Paanikat ei tekkinud, sest teati, et ujuda tuleb paarsada meetrit, seejärel pidi madalik jälle jalge all olema. Maad jalge alla aga ei saadudki. Mehed sidusid seljakotid kokku parveks ja jäid merre hulpima. Varsti hakkasid mehed üksteise järel surema. Kuna merevesi oli külm, tekkis hüpotermia oht ja selleks, et keegi magama ei jääks, tuli üksteist pidevalt togida. Lõpuks kuulsid meeste röökimist sadamakapten Heino Kreintal ja sadamakapteni abi Hannes Kuusemäe, kes, kui taipasid, et kisa tuleb merelt, läksid oma paadiga merele ja võtsid viis meest paati ja vedasid veel kolm köiega paadi järel kaldale. Hiljem rääkisid mehed, et paat oli ülerahvastatud ja kolme meest ei saanudki muud moodi transportida. Ülejäänud 14 mehe surnukehad toodi merest välja päästjate poolt. Rühma juhtinud Jaanus Karm mõisteti 4,5 aastaks vangi.