google/wiki40b huggingface dataset:
Pärandvara jagamine

Pärandvara on kõik pärandaja õigused ja kohustused, mis kanduvad pärijale üle pärandaja surma korral. Pärandvara jagamine on pärimise käigu lõpp. Pärandvara jagamist saab nõuda iga kaaspärija. Pärandvara jagamist reguleerib täpsemalt Pärimisseadus (edaspidi: PärS) §-d 144-154.

Pärandvara jagamise viisid

Pärandvara saad jagada kaaspärijate kokkuleppel. Vaidluse korral toimub pärandvara jagamine kohtus. 
Eristada saab täielikku ja osalist pärandvara jagamist. Osalise jagamise puhul eristatakse omakorda nii isikulist kui ka esemelist jagamist.

Täielik pärandvara jagamine

PärS § 152 lg 1 järgi määratakse pärandvara täielikul jagamisel kindlaks, millised pärandi hulka kuuluvad asjad või nende osad, õigused ja kohustused jäävad igale kaaspärijale. See tähendab seda, et kõik pärandvaras olevad esemed on jagatud ning need ei ole enam pärijate ühisomandis.

Osaline pärandvara jagamine

Osalist jagamist võib liigitada isikuliseks ja esemeliseks jagamist. Isikuline osaline jagamine tuleb PärS § 154 lg-st 1, mis ütleb, et pärandvara on võimalik jagada ühe või mitme kaaspärija nõudel. Sellisel juhul jätkavad teised kaaspärijad jätkavad vara kasutamist ühiselt ning jagamist nõudnud pärijatele hüvitatakse nende osa pärandvarast. Esemelise osalise jagamise korral käsutatakse konkreetset pärandvara hulka kuuluvat eset, mis väljub seetõttu kaaspärijate ühisusest. Kaaspärijate ühisus kehtib ülejäänud pärandvara suhtes edasi.

Pärandvara jagamise reeglid

Pärandvara jagamiseks määratakse kindlaks, millised konkreetsed pärandi hulka kuuluvad asjad, õigused ja kohustused jäävad igale kaaspärijale. Pärandvara jagamisel arvestatakse iga pärija pärandiosa suurust ning lähtutakse pärandvara hulka kuuluvate asjade harilikust väärtusest jagamise hetkel. Seaduse kohaselt tuleb pärandvara hulka kuuluvaid asju jaotades arvestada iga kaaspärija erivajaduste ja huvidega, ühtlasi tuleb arvestada ka pärandja poolt antud vara jagamise korraldustega.  Pärandaja alaneja sugulane (laps, lapselaps), kes on kaaspärijaks ja on pärandajat ühises majapidamises või majandus- või kutsetegevuses oma vara või tööga oluliselt abistanud ja pärandvara on selle tulemusena säilinud või suurenenud, võib pärandvara jagamisel nõuda selle eest pärandvara arvel õiglast hüvitist (PärS § 158).
Eset, mida ei saa jagada reaalosadeks või millele kaasomanike sätestamine oleks ebapraktiline, antakse ühele pärijale. Kui pärijad ei jõua kokkuleppele, kellele ese anda, siis korraldatakse avalik või pärijate vaheline enampakkumine. Enampakkumisel eseme eest saadud raha jagatakse pärijate vahel võrdeliselt nende pärandiosa suurusega. Pärijatevahelisele enampakkumisele läheb ka ese, millel on perekonnale eriline mälestusväärtus, kui vähemalt üks pärija on selle müümisele vastu. Kui pärandvara jagamisel osutub ühele pärijale jääva vara väärtus suuremaks kui tema pärandiosa, peab ta maksma ülejäänud pärijatele rahalise hüvitise. Kui esemed on kogumis, siis ei või neid eraldada, kui kasvõi üks pärija on sellele vastu. (PärS §159). Kui juhuslikult peaks ilmnema, et pärandvara jagamisel on jäetud mingi osa varast arvestamata, tuleb täiendavalt ka see osa ära jagada.
Hartley ostsillaator

Hartley ostsillaator on induktiivne kolmpunktlülitus, mida kasutatakse peamiselt siinusvõnkumiste tekitamiseks kindlatel sagedustel. Hartley ostsillaatori võnkering koosneb kahest jadamisi ühendatud induktiivpoolist ja nendega rööbiti ühendatud kondensaatorist. Praktikas kasutatakse kahe induktiivpooli asemel ühte harundiga pooli.
Hartley ostsillaatori korral jagatakse võnkeringi ahel induktiivsuse pooles kaheks ning positiivne tagasiside, mis on vajalik võngete tekkimiseks, võetakse kahe induktiivpooli vahelt.
Hartley ostsillaator ei tekita kuigi stabiilset sagedust, kuid ta võimaldab seda ümber häälestada küllalt laias sagedusvahemikus.
Hartley ostsillaatori ahela töötas välja Ameerika insener Ralph Hartley 1915. aastal, kuid patendi sellele sai ta alles 1920. aastal.
Joonisel 1 on kujutatud Hartley ostsillaatori LC-võnkering. Harund kahe induktiivpooli vahel on positiivse tagasiside jaoks ning ühendatud transistori emitteriga, ülejäänud harud on vajalikud võnkeahela ühendamiseks transistorvõimendi baasi ja kollektori vahele, seega võnkering on ühendatud transistoriga kolme punkti kaudu, millest tuleneb ka ahela nimetus – induktiivne kolmpunktlülitus.

Puudused

Kõrgematel sagedustel on induktiivpoolidel suurem takistus, mis põhjustab võimsuse vähenemist võnkeringis ja ribalaiuse suurenemist. Lisaks hakkavad skeemile kõrgetel sagedustel avaldama mõju ka induktiivpooli parasiittakistus ja parasiitmahtuvus. Kõrgetel sagedustel hakkab induktiivpool käituma nagu kondensaator.
Jordi Alba

Valencia

Alba debüteeris Valencia meeskonnas 2008. aastal ning mängis klubis 2012. aasta suveni.

Barcelona

28. juunil 2012 liitus Jordi Alba 14 miljoni euro eest Barcelonaga. 
Ta debüüteeris Kataloonia klubis mängus Real Sociedadi vastu, Barcelona võitis 5:1. Oma esimese värava lõi Alba 20. oktoobril 2012 mängus Deportivo de La Coruñaga, aidates Barcelonal võita 5:4.
2014–15 hooajal võitis Barcelona nii La Liga, Copa del Rey kui ka Meistrite Liiga. Alba mängis 38 kohtumist ja lõi ühe värava.
Järgmisel hooajal tuli ta Barcelonaga taas Hispaania meistriks ja karikavõitjaks.
27. mail 2017 aitas ta Barcelonal alistada Copa del Rey finaalis Alavési 3:1.

Koondisekarjäär

Jordi Alba debüüteeris Hispaania koondises 11. oktoobril 2011 mängus Šotimaaga. Hispaania võitis 3:1 ning Alba andis resultatiivse söödu David Silva löödud avaväravale. 
2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel mängis Alba kõik koondise mängud algrivistuses. Ta andis resultatiivse söödu Xabi Alonso väravale, kui Hispaania alistas 2:0 Prantsusmaa. Finaalis Itaaliaga lõi ta mängu teise värava, Hispaania võitis 4:0 .
Ta esindas koondis ka 2013. aasta Konföderatsioonide karikavõistlustel. Alba lõi alagrupikohtumises Nigeeriaga kaks väravat. 
Samuti on ta Hispaaniat esindanud 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel ja 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel ning 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Vega (barkantiin)

Ehitamisest nõukogude aja lõpuni

Vega ehitati 1952. aastal Soomes Turus (Pansios) Laivateollisuus-laevatehases sõjakahjude korvamiseks Nõukogude Liidule. Tal oli kuni 12 sõsarlaeva. Kokku ehitati Soomes sõjakahjudeks 91 erinevat puukuunarit (soome keeles sotakorvauskuunari). Laevade planeeritud ekspluatatsiooniiga oli 20 aastat. Vega oli kogu seeria viimaseid laevu. Vegast sai Tallinna Merekooli esimene õppelaev, mis teenis kooli kuni 1979. aastani.
Seejärel otsustati laev anda Eesti Meremuuseumile esimeseks ujuveksponaadiks. Vega jäi seisma peamiselt Pirita sadamasse, kus kasutati ujuvrestoranina. 
1986. aastal õnnestus juba üsna kehvas seisus laev viia remonti Tallinna Meretehasesse ja tõsta kaldale.

Taasiseseisvumise järel

Taasiseseisvumise järel seisis Vega ikka Meretehases staaplil. Töö ei tahtnud edeneda ja Meremuuseumil oli käsil muid kulukaid projekte. Väidetavalt oli laeva kahjustanud vamm. Eesti ametkondadele sai järjest selgemaks, et Vegat eri põhjusil lähiaastail taastada ei õnnestu ja laev võib halvemal juhul üldse hävida. Samal ajal hakkasid nukras seisus laeva vastu huvi tundma aga soomlased, kes nägid selles oma merekultuuri pärandit ja otsisid võimalusi ülevõtmiseks.

Tagasi Soome

Sinimustvalge lipu all laev merele ei jõudnudki. 26. novembril 1996 võõrandati Vega vabariigi valitsuse otsusega Kultuuriministeeriumilt ja anti detsembris üle Soomes moodustatud sihtasutusele Soome Vega. Eesti noortele reserveeriti sihtasutuse põhikirjaga siiski võimalus oma purjetamisoskuste arendamiseks Vegal tulevikus, kui see peaks taastatama. Laev tehti Meretehases veel Eesti riigi raha (180 000 EEK) eest veeskamiskõlblikuks ja veetigi 1997. aastal Soome Pietarsaari Vanasse sadamasse. Hiljem tõsteti Vega seal uuesti kaldale ja alustati taastamistöid. Suur osa laevast on kogutud ja annetatud raha eest taastatud, seejuures paljud detailid täielikult uuendatud, kuid teadaolevalt pole töö väga suure mahu tõttu seni veel valmis.

Kultuur

1980. aastal filmiti Pirital Vegal muuhulgas olümpiaregati puhul osa Tõnis Mägi venekeelse populaarse laulu "Olimpiada" videost. Samuti on laev näha Anne Veskiga filmitud laulu Pozadi Krutoi Povorot videos.
Doblougi preemia

Doblougi preemia (ka Doblougi auhind; rootsi keeles Doblougska priset, norra keeles Doblougprisen) on ilukirjandus- ja kirjandusteadusteoste eest Rootsi Akadeemia välja antav preemia. Auhind on nimetatud norra filantroobi Birger Doblougi järgi, kes oma testamendiga 1938 sellele aluse pani. Preemiat antakse välja alates 1951 ja esialgu määrati see igal aastal ühele rootsi ja ühele norra kirjanikule ning aastast 1985 igal aastal kahele rootsi ja kahele norra kirjanikule.
Tour Total

Tour Total on 190 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is.
Aastatel 1985-1999 Tour Elf, seejärel 1999-2003 Tour TotalFinaElf.
Lucia Melloni

Lucia Melloni, ka  Lucia Melloni Buljevic on USA ja Saksa neuroteadlane.
Lucia Melloni on Max Plancki Aju-uuringute Instituudi vanemteadur ja kuulub uurimisrühma Singer Emeritus Group.
Ühtlasi on ta New Yorgi Ülikooli School of Medicine neuroloogiaosakonna Research Assistant Professor ja kaastegev teadurina Columbia ülikooli kolledžis College of Physicians and Surgeons.
Lucia Melloni teadustöö on keskendunud teadvuse, elektrofüsioloogia, meditatsiooni, tajulise õppimise ja ennustava kodeerimise uurimisele.
Ta on käinud ka Eestis ja külastanud Tallinnas Professor Talis Bachmanni laborit.
Melloni oli koos Wolf Singeriga Jaan Aru 2014. aastal kaitstud doktoritöö juhendaja.
Johannes Odres

Johannes Odres (13/25. november 1886 Albu vald, Järvamaa – 17. detsember 1941 Šarõgino) oli Paldiski linnapea.
Hilton London Metropole

Hilton London Metropole on neljatärnihotell, mis asub 225 Edgware Roadil Suurbritannia pealinnas Londonis.  
Hotell valmis 1999. aastal ning hotelli omab ja opereerib Hilton Worldwide. Hotellis on 1059 tuba. Hotell on 91 meetrit kõrge.
Yaya Touré

Varajased klubid

Yaya mängis oma karjääri algusaastatel Belgia klubis Beveren ja Ukraina klubis Metalurg Donetsk.

Olympiakós

2005. aastal siirdus ta mängima Olympiakósse. Ta mängis klubi meeskonnas Kreeka liigas 26 mängu ja lõi kolm väravat.

Barcelona

Touré liitus 2007. aastal 10 miljoni euro eest Barcelonaga ja tegi debüüdi 26. augustil Racing de Santanderi vastu. 
Ta võitis Barcelonaga 2008–09 hooajal La Liga, Copa del Rey ja Meistrite Liiga. 
2009. aasta Meistrite Liiga finaalis Manchester Unitedi vastu mängis ta keskkaitsjana.

Manchester City

Yaya liitus 2010. aastal Premier League'i klubiga Manchester City.
Ta on aidanud klubil võita seitse karikat, nende seas kolm Premier League'i võitu.

Koondisekarjäär

Yaya Touré tegi oma koondisedebüüdi 2004. aastal ja on alates selle ajast olnud koondise regulaarne liige. 2014. aastal, pärast Didier Drogba koondisekarjääri lõppu, nimetati Touré koondise kapteniks.
Touré on Elevandiluurannikut esindanud kuutel Aafrika rahvaste karikavõistlustel (2006, 2008, 2010, 2012, 2013, 2015) 
Ta võitis koondisega 2015. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlused. Lisaks valiti ta turniiri sümboolsesse koosseisu.

Isiklikku

Tema vend Kolo Touré on samuti jalgpallur.
Tellingumägi

Tellingumägi on mägi (täpsemalt küngas) Valgamaal, Valga vallas Tsirgumäe külas. Tellingumägi paikneb Koiva-Mustjõe maastikukaitsealal. Kõrgus merepinnast on eri andmetel 87,5–92,2 meetrit, suhteline kõrgus üle 30 meetri.
Tellingumäel asub RMK laagriplats ja lõkkekoht ning 24 meetri kõrgune puidust vaatetorn, kust avaneb vaade Mustjõe luhale. Mäe jalamilt algavad mitmed tähistatud jalgrattarajad.
Riho Päts

Riho Päts (1934. aastani Richard Päts; 26. juuni 1899 Tartu – 15. jaanuar 1977 Tallinn) oli Eesti helilooja, koorijuht, muusikaajakirjanik ja muusikaõpetaja. Pätsi elutööks oli muusikapedagoogika edendamine Eestis.
Riho Päts alustas muusikaõpinguid Tartus 1915. aastal Mart Saare juures ja järgmisel aastal jätkas Tartus Rudolf Griwingi muusikakoolis ja alates 1920. aastast Tartu Kõrgemas Muusikakoolis. Aastatel 1923–1927 õppis Päts Tallinna konservatooriumis Artur Lemba klaveriklassis, kõrgkooli lõpetas kompositsiooni erialal (Artur Kappi klass) 1926. aastal.
Päts töötas koolides muusikaõpetajana. Alates 9. augustist 1940 sai ta omal soovil Tallinna Konservatooriumi direktori ametikohalt lahkunud Juhan Aaviku kohusetäitjaks. Aastatel 1940–1941 ja 1944–1950 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi õppejõud. Aastal 1950 represseeriti, oli aastani 1955 vangilaagreis. Aastatel 1956–1971 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõud, aastail 1959–1960 laulu- ja muusikakateedri juhataja, aastast 1962 professor.

Isiklikku

Abikaasa Made Päts-Jakobson oli tuntud lauljanna ja laulupedagoog.
Tema tütar Leelo Kõlar on samuti muusikaõpetaja.
Astijärve kirikumõis

Astijärve kirikumõis ehk Burtnieki kirikumõis (saksa keeles Pastorat Burtneck, läti keeles Burtnieku mācītājmuiža) oli kirikumõis Liivimaal Volmari kreisis Astijärve kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Burtnieki piirkonnas Burtnieki vallas.
Mõisakompleks, sealhulgas kirikuõpetaja maja, ait ja tall, on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 1/4 adramaad, sellele allus 68 mees- ning 66 naishinge. 
1920. aasta agraarreformi ajal oli mõisa suurus 571 hektarit.
Rusthavi ringrada

Ajalugu

Viimane Nõukogude Liidus ehitatud võidusõidutrass. Avatud 1978 a., "Rustavi" oli 4040 m pikkuse ja laiusega 18 m start-finiš tsoonis, 14 m – pöördes ja 12 m – sirgosades. Kompleksis oli ka kardirada, autokrossirada, mototrekk koos motopalliväljakuga avatgd tribüün (500–800 istekohta), juures asusid ka hotell ja remonditalitus. Esimene võidusõit toimus 1979 a. lõpus. NSV Liidu meistrivõistluste etapid peeti Rustavis 11 korda (1979–1989). Pärast NSV Liidu kokkuvarisemist pole trassi rekonstrueeritud ja teekatte seisund on halvenenud. Aastal 2009 ostis erafirma riigioksjonil maatüki koos lagunenud tribüüniga ja teekattega. Aprillis 2011 ehitusplatsi külastas FIA president Jean Todt.

Renoveerimine

Trass on täielikult rekonstrueeritud, mitmete pöörete konfiguratsioon on muutunud. Märkimisväärsete maastikutööde käigul oli teisaldatud üle 250 000 m³ mulda. Ehitatud on 2 statsionaartribüüni: kaetud tribüün (2000 istekohta) ja avatud tribüün (3000 seisukohta). Ehitatud on ka tehniline hoone (28 boxid, mis on valmistatud FIA standardi järgi). Hoone teine korrusel asub lisatribüün, büroopinnad, restoran (200 istekohta) ja konverentsiruum. Kolmandal korrusel asub sõidujuhtimistorn. Veoautod saavad paddock-i läbi 2. ja 3. pöörde asuva tunneli. Kõnnitunnel seondab paddock peatribüüniga. Sild kahe Svaneti tornitega viib 3. tribüünile. Rada on varustatud mitmete kaasaegsete tehnosüsteemide: kõrgresolutsiooniga videovalve kaameraid, mis katavad 100% distantsi, 14 LED-foori elektroonilise kontrolliga, kiudoptilise võrgu, helijaotussüsteemi ja AMB ajavõtusüsteemi, mis jagab rada 3 sektori. Stardi-finiši sirgosa on pikendatud kuni 830 m, ta sobib drag-racing-le.

Turvalisus

Pärast renoveerimist rada vastab FIA 2. Kategooria ohutusstandartidele. See annab võimaluse vastu võtta peamiselt kõige maailma võitlussõiduseeriad , kaasa arvatud GP2. Kõik kukkumistsoonid on kaetud kruusaga ja kõige ohtlikumad kohad – asfaldiga.

Sündmused

Aastal 2012 võidusõidutrassil toimuvad mitmed autospordiüritused, sealhulgas Gruusia lahtised meistrivõistlused Formula Alfa ja Legends car racing klassides, paari võistlused, drifting, kardivõistlused, motovõistlused ja klubisõidud. Keskmine piletihind on 5 lari (<3 euro), pileti võib osta kohapeal. Põhiturniiri kaetab Gruusia Rahvusringhääling (Georgian Public Broadcaster). Alates 14. juuli 2012 on võimalik panustada autosõidutele põhiklassides Formula Alfa ja Legends.

Meeskonnad

Võitlussõidutrass on ka mitmete vastloodud võitlussõidumeeskonnade baas: Gulf Racing, Liberty Bank Racing, MIA Force, “Adžara” Meeskond, VTB Bank, Spordiministeeriumi Meeskond ja GPB Meeskond.
Eduard Laaman

Vangistamine ja surm

Eduard Laaman vahistati okupatsioonivõimude poolt 24. veebruaril 1941. Teda süüdistati nõukogudevastases agitatsioonis ja propagandas ning spionaažis. Süüdistuskokkuvõte kinnitati 27. juunil 1941 Tallinnas. Tallinnast viidi Eduard Laaman edasi Kirovi vanglasse Kirovi oblastis. NKVD vägede sõjatribunal mõistis Eduard Laamani 26. juulil 1941 surma "revolutsiooniliikumise ja töölisklassi vastase võitluse" eest. Otsus viidi täide 1. septembril 1941. Eduard Laamani abikaasat ei teavitatud Eduard Laamani saatusest ligi viiekümne aasta jooksul.

Isiklikku

Eduard Laaman abiellus 20. detsembril 1930 Jaan Poska tütre Tatjana Poska-Laamaniga. Sorbonne'i ülikooli lõpetanud Poska-Laaman oli Eesti Emadekaitse Ühingu esimees. Laamani abikaasa ja tütred pidid Nõukogude repressioonide kartusel 1944. aastal põgenema Rootsi. Vanem tütar Ilona Laaman on avaldanud mitu luulekogu, kirjutanud novelle ning tõlkinud eesti kirjandust rootsi keelde. Kasupoeg Árpád Arder oli baptistivaimulik. Perekond elas Tallinnas aadressil Liiva (nüüd Jaan Poska) 6a.
Vangi vald (Oppland)

Nimi

Vanalt Vangi talult saadud nime kannab vald (algselt kihelkond) ajast, mil sinna ehitati esimene kirik. Vangr tähendab vanapõhja keeles välja või aasa.
Ülenurme Gümnaasium

Ülenurme Gümnaasium on üldhariduskool Kambja vallas Tartu maakonnas.
Kuni 22. detsembrini 2017 oli õppetöö gümnaasiumis jagatud kahe maja vahel: 1.–5. klass Tõrvandi alevikus (aadressil Ringtee 1) ja 6.–12. klass Ülenurme alevikus (Tartu mnt 5). 8. jaanuarist 2018 sai koolipere üheks – algklasside maja kolis Tõrvandist Ülenurme gümnaasiumi uude oktoobris 2017 valminud korpusesse (Tartu mnt. 5).
1984–2002 oli kooli direktor Tarmo Kerstna ja alates 2002. aastast juhib kooli Olev Saluveer.
Kooli nimi oli aastatel 1984–1994 Ülenurme Keskkool.

Ajalugu

1984. aastal valmis Ülenurme külanõukogus 350 õpilasele mõeldud koolimaja, millele järgnes normaalmõõtmetega staadioni ehitus. Ülenurme staadion valmis 1990. aastal. 1992 avati kooli spordihoone. Selles on neli saali ning sealhulgas ka lasketiir.
1993 alustati üleminekut gümnaasiumiprogrammile ning vastava tegevusloa ja nimetusega alustati tööd 1994. aasta sügisel.
2002. aastal nimetati kool Eesti kaunimaks kooliks 2001.
2007. aasta seisuga õppis gümnaasiumis 27 klassikomplektis 675 õpilast.
2010 tehti koolile juurdeehitis, kuhu mahutati muusikakool, söökla, köök ja valla raamatukogu.
2018 kolis 1-5 klass Tõrvandist uude koolihoonesse Ülenurme.
2018. aastal ületas kool 1000 piiri (1007 õpilast) ja on sellest ajast üks suurima õpilaste arvuga kool Tartu maakonnas ning suurim Kambja vallas.

Muusikakool

Kooli juures tegutsevast muusikaklassist kasvas välja Ülenurme Muusikakool, mis alustas tegevust 1989. aasta sügisel ja paikneb gümnaasiumiga samas hoones.

Muuseum

Samal aastal kooli avamisega alustas tööd ka kooli muuseum, mis kajastas eelkõige koolide ajalugu ja hariduselu Ülenurme vallas.
Lisaks avati 2007. aastal spordihoone 1. korrusel raadio- ja kooli õppetehnika muuseum, mille juht on endine kooli direktor Tarmo Kerstna.
Tarvastu jõgi

Kirjeldus

Jõgi on 26,8 km pikk ja 111,4 km² valgalaga. Jõgi kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Jõgi saab alguse Kannukülast 79,5 m kõrgusel merepinnast ja suubub Sooviku külas Võrtsjärve, 34 m kõrgusel merepinnast.
Jõkke suubuvad Purgi oja, Kõrtsioja, Raudoja, Nuki oja, Kure oja, Põdraoja, Raaga oja ja Viirgoja. Jõele on paisutatud Kooli paistiik, Pikru paisjärv ja Tarvastu paisjärv, varem on jõel asunud ka Nahkle paisjärv.
Jõe kaldal on mitmes kohas Devoni liivakivi paljandeid, nende hulgas ka kaitsealune Kullamäe paljand. Matu vesiveski varemetest 400 m allavoolu on jõe vasakul kaldal Matu koobas. Tarvastu lähedal Sooviku külas asuvad kõrgel jõesaarel Tarvastu ordulinnuse varemed.
Võrtsjärve kõrge veeseisu korral on jõe suudmealal üleujutused.

Looduskaitse

Jakobimõisa külas asub jõe ääres Kullamäe maastikukaitseala ja Sooviku külas voolab jõgi läbi Tarvastu metsapargi. Jõgi suubub Võrtsjärve, mis kuulub Võrtsjärve hoiuala koosseisu.
Alan Colmes

Alan Samuel Colmes (24. september 1950 Brooklyn, New York – 23. veebruar 2017 Manhattan, New York) oli Ameerika Ühendriikide raadio- ja telesaatejuht, poliitikakommentaator ja blogija.
Alan Colmes juhtis koos Sean Hannityga vestlussaadet "Hannity & Colmes".
Valvo Semilarski

Valvo Semilarski (sündinud 16. aprillil 1966 Elvas) on Eesti ettevõtja ja poliitik, 9. aprillist 2014 20. oktoobrini 2017 Tartu abilinnapea.
Abilinnapeana on tema valdkonnad linnaplaneerimine, arengukavad, ehitusjärelevalve, maakorraldus, linnamajandus, energiamajandus, elamumajandus ja keskkonnakaitse.
Semilarski on õppinud 1973–1981 Elva Keskkoolis, 1981–1983 Tallinna Spordiinternaatkoolis kergejõustiku erialal, 1983–1984 taas Elva Keskkoolis ning 1984–1991 Eesti Põllumajanduse Akadeemias maaehituse erialal hüdrotehnika inseneriks.
1991–1992 töötas ta kaubatundjana Eesti-Soome ühisettevõtte Pakt Tartu filiaalis, 1992–1996 tegevdirektorina ASis Compakt, 1996–2001 juhatuse liikmena ASis Compakt Kaubandus ning 2002–2014 juhatuse liikmena OÜs KSClub.
Ettevõtjana oli Semilarski enda sõnul Tartu firmade Õlletare, Hansa hotelli ja Hansatalli käivitamise juures (firmas Hansahotell Tartu OÜ) ning 2014. aasta algul "kinnisvara poolest seotud ööklubidega Ahi ja Illusion". Ta oli aastaid juhatuseliige kinnisvarafirmas Aurorette Kinnisvara, mis muuhulgas tegeleb Tartus Lina tänaval asuva endise haiglakompleksi arendamisega, mille lammutusloa menetlemine kuulub Semilarski haldusalasse abilinnapeana, kuid mille aruteludest linnavalitsuses on ta ennast taandanud. Ta on olnud ka 2004–2009 Tartus endises Eesti Energia kontorihoones tegutsenud ööklubi Pattaya omanikfirma AS Vaja Invest üks omanikest (teine oli Jaak Kurg). Semilarskile ja Kurele kuulus kunagi ka riidekaupluste kett Compakt.
2001–2008 oli ta Tartu lasteaia Midrimaa hoolekogu esimees, 2008. aastast jalgpalliklubi FC Tartu Olümpia juhatuse liige, 2013. aastast Tartu Raatuse Kooli hoolekogu liige. 2013–2014 oli ta Tartu linnavolikogu liige.
2017. aasta KOV valimistel sai ta Reformierakonna nimekirjas 691 häält ning osutus valituks Tartu linnavolikogu liikmeks.
18. oktoobril 2017 pidas Kaitsepolitsei Valvo Semilarski kinni, kahtlustades teda toimingupiirangu rikkumises eriti suures ulatuses ning altkäemaksu võtmises. Paar päeva hiljem astus ta abilinnapea kohalt tagasi. 
Valvo Semilarski valdab eesti, vene, soome ja inglise keelt. Ta harrastab mitut spordiala ja mälumängu.
Ta on nelja lapse isa. Valvo Semilarski isa on endine Elva linna täitevkomitee esimees ja Eesti meister raskejõustikus Leonid Semilarski.
Kõrkja-roolind

Levila

Kõrkja-roolind pesitseb enamikus Euroopas, ka Lääne- ja Kesk-Aasias, samuti Lääne-Siberis. Ta talvitub Ida- ja Kesk-Aafrikas. Eestis on ta arvukas: pesitsusaegset arvukust hinnatakse 150 000–250 000 paarile .

Välimus

Kõrkja-roolind on väike kirju lind. Tema ülapool on pruunikas mustpruunide pikilaikudega, mis kaovad nimmepiirkonnas. Keha alapool on savikollane, küljed on tumedamad. Lagipeal koonduvad mustad tähnid tavaliselt neljaks pikitriibuks. Linnu tunnuseks on silma kohal nokast kuklani kulgev pikk ja lai ookrivärvi kulmutriip. Hoo- ja tüürsuled on pruunid, aga nende tipp on hallikas ja välislaba ääris punakaspruun.
Linnu üldpikkus on 13 cm või 15 cm. Tema tiiva pikkus on umbes 7 cm ja kaal 11–15 g. Isaseid linde on emastest väga keeruline eristada.

Eluviis

Kõrkja-roolind on insektivoor ehk toitub putukatest, harvem sööb marju ja muud.
Pesapaika ilmub kõrkja-roolind üsna hilja, levila keskosas alles mais. Tänu oma peidulisele eluviisile torkavad nad harva silma. Neid võib suvel kohata seal, kus pilliroo- ja hundipajutihnikud vee läheduses laiuvad.
Nende kohalviibimise reedab isaslindude laul, mida võib kuulda kogu ööpäev läbi, aga eriti intensiivselt laulavad linnud koidikul. Laul on meloodiline ning sisaldab palju mitmekesiseid kriiksuvaid ja kääksuvaid helisid ja vilesid, mis on osalt võetud teiste lindude laulust.
Kõrkja-roolind ehitab pesa tavaliselt vee lähedale ja vahel koguni otse vee kohale. Pesa asetseb rohttaimede varte või põõsaokste vahel maapinna lähedal, aga kui vee kohal, siis natuke kõrgemal.