google/wiki40b huggingface dataset:
Ando Ots

Ando Ots (sündinud 17. märtsil 1941 Kudina vallas Tartumaal) on Eesti füüsik.

Elulugu

Ando Ots on talupidaja poeg.
Lõpetas 1959 Tartu 8. Keskkooli, 1965 TÜ füüsika-matemaatikateaduskonna optika erialal, aspirantuuri 1971, füüsika-matemaatikakandidaat (1971, TÜ), väitekiri "Исследование F-центров в сульфиде цинка методом ЭПР". Täiendas end 1974–75 Turu Ülikoolis, olnud teaduslikes välislähetustes Rootsis, Saksamaal, Austrias ja korduvalt Soomes. Oli 1966 TÜ eksperimentaalfüüsika kateedri stažöör, 1971–73 vanemõpetaja, 1973–75 Eesti Põllumajandusakadeemia füüsikakateedri juhataja, dotsendi kohusetäitja, 1975–78 TÜ eksperimentaalfüüsika kateedri vanemteadur, aastast 1978 eksperimentaalfüüsika ja tehnoloogia instituudi dotsent, vanem- ja juhtivteadur. Lugenud tahkisefüüsika, elektroonika, kompuuterelektroonika, digitaalse andmetöötluse, mikroprotsessorite ja telekommunikatsiooni aluste kursusi.

Teadustöö

Uurimusi elektronide paramagnetilisest resonantsist ja võredefektide struktuurist, teinud kindlaks anioon- ja katioonvakantsidel baseeruvate defektide detailse struktuuri, tekkemehhanismi ja termilise stabiilsuse ZnS, ZnO, CaS jt A2B6 ühenditel. Eesti Füüsika Seltsi liige.
Andres Dido

Andres Dido (ka Tiido; 1. september 1855 Riidaja vald – 29. august 1921 Pariis) oli eesti haridustegelane ning poliitik.
Dido sündis talupidaja perekonnas, õppis Tartu gümnaasiumis ning tegutses seejärel koduõpetajana. Anarhistlikus tegevuses süüdistatuna saadeti ta aga asumisele, kust ta välismaale põgenes. Nii elaski ta elu lõpuni paguluses. Enne asumisele saatmist oli ta ka aktiivne rahvusliku liikumise tegelane, osaledes Aleksandrikooli ja Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi tegevuses, kuuludes Eesti Kirjameeste Seltsi ning tehes kaastööd "Sakalale". Paguluses kirjutas ta mitmeid artikleid eesti olude kohta.
Afiksoid

Afiksoid ehk poolafiks ehk semiafiks ehk poolliide on sõna osa, mis liidetakse sõnatüvele uue sõna moodustamisel.
Kõige produktiivsem sõnamoodustusviis ongi liite lisamine sõnatüvele. Sõnatüvi on sõna osa, mis eelneb grammatilisele liitele, tunnusele ja/või lõpule ja on oma häälikkoosseisult püsiv. Liited jagunevad ees- ja järelliideteks. Eesti omasõnades on kasutusel vaid üks eesliide: eba-. Järelliiteid on aga väga palju. Igal sõnaliigil on oma kindlad liited.
Afiksoidi puhul on tegemist poolliitega. Poolliite lisamisel saadakse uus sõna, mille tähendus ei erine oluliselt algsest sõnast. Liite lisamisel saadakse aga algse sõnaga võrreldes täiesti teist liiki sõna.
Poolliide: Selle peale uurinud noor poisikeseohtu kalamees vanameest suu lahti ning imestusest päranisilmi.
Liide: Mis kasu saab Eesti kalandus Euroopa Liiduga liitumisest? Esimese lause juures poolliite ärajätmisel ei muutuks sõna tähendus (vrdl poisikeseohtu kalamees ja poisikesest kalamees), ent teise lause puhul on liite kasutamine vältimatu.
Rada Adžubei

Rada Adžubei (vene Рада Никитична Аджубей; neiupõlvenimi Rada Hruštšova, Рада Никитична Хрущёва; 4. aprill 1929 Kiiev – 11. august 2016 Moskva) oli vene ajakirjanik ja publitsist, Nikita Hruštšovi tütar.
Rada Adžubei lõpetas 1952. aastal Moskva Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal, juba 1949. aastal oli ta abiellunud kursusekaaslase Aleksei Adžubeiga. Ülikooli lõpetamise järel töötas Rada Adžubei kuni 2004. aastani ajakirja Nauka i Žizn toimetuses, kus oli pikka aega peatoimetaja asetäitja.
10. sajand

Kümnendid ja aastad

900. aastad: (900), 901, 902, 903, 904, 905, 906, 907, 908, 909
910. aastad: 910, 911, 912, 913, 914, 915, 916, 917, 918, 919
920. aastad: 920, 921, 922, 923, 924, 925, 926, 927, 928, 929
930. aastad: 930, 931, 932, 933, 934, 935, 936, 937, 938, 939
940. aastad: 940, 941, 942, 943, 944, 945, 946, 947, 948, 949
950. aastad: 950, 951, 952, 953, 954, 955, 956, 957, 958, 959
960. aastad: 960, 961, 962, 963, 964, 965, 966, 967, 968, 969
970. aastad: 970, 971, 972, 973, 974, 975, 976, 977, 978, 979
980. aastad: 980, 981, 982, 983, 984, 985, 986, 987, 988, 989
990. aastad: 990, 991, 992, 993, 994, 995, 996, 997, 998, 999
1000
Kaal (kaalumisseade)

Kaal on seade keha massi mõõtmiseks kehale harilikult mõjuva raskusjõu kaudu. Lihtsaimat tüüpi kangkaaludel toimub mõõtmine mõõdetava massi tasakaalustamisega ühe või mitme teadaoleva massi ehk kaaluvihi vastu. Kangkaalude abil saab massi mõõta korrektselt ka erineva gravitatsioonivälja puhul. Vedrukaalu, mille tööpõhimõte seisneb jõu mõjul deformeerunud vedru pikkuse mõõtmisel, kasutamisel sõltub näit aga gravitatsioonist, olles sama massi korral maakera poolusel ja ekvaatoril erinev.
Võrdõlgseid kangkaale võib leida tänapäeval veel mõnest laborist. Tehnilisi mõõtmisi tehakse peamiselt mittevõrdõlgsete kangkaaludega, mille õlgade suhe on kas muutumatu (näiteks 1:10 detsimaalkaal, 1:100 sajandikkaal, 1:200, 1:500, 1:1000) või muutuv (liikuva vihiga kaalud, margapuu). Massi määramisel kasutatakse ka kaale, mis põhinevad kvartsniidi või spiraalvedru väändenurga (torsioonkaal), vedeliku rõhu (hüdrauliline kaal) või elektrijuhi takistuse mõõtmisel. Laborites kasutatakse analüütilisi kaale väikeste ainekoguste massi mõõtmiseks. Nendel kaaludel on mõõtealus läbipaistvas klaasustega kambris, et vältida ruumi õhuvoolude toimet kaalumisprotseduurile. Kaalumine uuematel analüütilistel kaaludel toimub elektromagneetilisel jõu kompenseerimise põhimõttel . Veelgi väiksemate ainekoguste kaalumiseks kasutatakse mikrokaale, millega on võimalik mõõta mikrogrammi suurusi masse. Kvartskristallmikrokaal mõõdab massi tänu kvartskristalli piesoelektrilistele omadustele.

Ajalugu

Tõendeid kangkaalude olemasolu kohta võib leida juba I-III aastatuhandest eKr . Lihtsat mittevõrdõlgset kaalu, margapuu sarnast bismarit, hakati laialdaselt kasutama ligikaudu aastast 400 eKr . Esimeseks vedrukaaluks peetakse Richard Salteri 1770. aastal loodud kaalu . Suurbritannias võeti vedrukaalud laialdaselt kasutusse pärast 1840. aasta postireformi (Uniform Penny Post), kui R. W. Winfield leiutas “küünlajalg-kaalu" kirjade ja pakkide kaalumiseks . See muutis postitöötajate töö palju kiiremaks, sest sai palju kiiremini kaaluda kui kangkaaludega. 1940nendatel võeti kasutusse elektroonilisi seadmeid, mis muutsid vedrukaalude lugemise täpsemaks . Koormusandurid, väikesed sõlmed, mis muudavad rõhku (või jõudu) digitaalsignaaliks, olid olemas juba 19. sajandi lõpus, aga võeti kasutusse alles 20. sajandi lõpus, kuna muutusid piisavalt täpseks, et võtta laiemasse kasutusse .
Mõõtesüsteemide labor

Mõõtesüsteemide labor oli Tallinna Polütehnilise Instituudi (TTÜ) teaduslaboratoorium, kus tegeleti mitmesuguste elektroonsete ja elektroakustiliste mõõtesüsteemide uurimise ja väljatöötamisega. Laboratoorium moodustati 1980. aastate alguses automaatika kateedri juurde.
Mõõtesüsteemide labori põhiliseks tegevuse suunaks oli vektormeetriliste mõõtevahendite (vektorvoltmeetrite ja -analüsaatorite) väljatöötamine, katsenäidiste projekteerimine ja valmistamine, metroloogiline kindlustamine ja nende kasutamisel põhinevate mõõtesüsteemide loomine.
Peamiselt töötas labor Tallinna Tootmiskoondise RET tellimuste alusel. Üheks väljatöötatud süsteemiks oli elektroakustiliste süsteemide karakteristikute (sageduskarakteristik, mitteleineaarmoonutused) mõõtmise süsteem.
Laboratooriumi juhataja oli Kalle Lipping. Laboratooriumi teaduslik juhendaja oli Mart Min. Laboratooriumis töötasid  teadurite ja inseneridena Raul Land, Anu Eichhorn, Eero Haldre jt,
Laboratoorium viidi 1985. aastal elektroonika kateedri juurde.
TTÜs 1992. aastal toimunud reformide käigus viidi labor elektroonikainstituudi raames moodustatud mõõteelektroonika õppetooli koosseisu.
Albert Tilk

Albert Dionisius Tilk (14. jaanuar 1899 Kuressaare – 17. aprill 1980 Göteborg) oli eesti arst.
1919–1924 (lõpetas 1924) õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, korporatsiooni Fraternitas Estica vilistlane.
1924–1944 arst Saaremaal ja Pärnus. Nimetati 1943. aastal Kuressaare raehärraks. 
1944 põgenes Rootsi.
Škoda Jäähall

Škoda Jäähall (2013. aastani Premia Jäähall) on jäähall, mis asub Tallinnas aadressil Haabersti 3.
Jäähall avati 2002. aasta detsembris.
Hallis on 2 jääväljakut (mõõtmetega 28x56 m).
New Yorgi Eesti Kool

New Yorgi Eesti Kool (inglise keeles New York Estonian School) on USAs New Yorgis 1939. aastast tegutsev eesti kool.
Koolis õpetatakse eesti keelt, kodulugu, ajalugu, rahvatantsu ja laulmist.
Havaikeelne Vikipeedia

Havaikeelne Vikipeedia (havai keeles Hawai‘i Wikipikia) on Vikipeedia havaikeelne versioon.
Havaikeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal.
Seal on 3696 artiklit, millega see on artiklite arvult 199. keeleversioon.
Madridi autonoomne piirkond

Kliima

Madridi autonoomse piirkonna aastane keskmine temperatuur on +14,0 °C, jaanuaris +5,6 °C, augustis +24,0 °C.
Aastas sajab keskmiselt 462 mm, sealhulgas jaanuaris 47 mm ja augustis 12 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2792 tundi, sealhulgas jaanuaris 153 ja augustis 336 tundi.
Eetrid

Eetrid on orgaanilised ühendid, mille molekulis on hapnikuaatomi kaudu teineteisega seotud kaks alküülrühma või ka muud asendusrühma, välja arvatud funktsionaalrühmad.
Üldvalem: R´–O–R´´ (R´ ja R´´ on ühe- või erisugused alküül-, alkenüül-, arüül- või harvem ka muud rühmad).

Füüsikalised omadused

Eetrid on omapärase lõhnaga vedelikud, välja arvatud dimetüüleeter ja metüületüüleeter, mis on toatemperatuuril gaasid. Eetrid on väga lenduvad. Vees lahustuvad nad vähe või üldse mitte, kuna ei sisalda hüdroksüülrühma vesinikke, mis saaks osaleda vesiniksidemetes.

Kasutusalad

Eetrid on heaks lahustiks orgaanilistele ühenditele. Neid kasutatakse ka viimaste sünteesis, parfümeerias ja meditsiinis. Eetreid kasutatakse veel lõhna- ja soojuskandjatena ning bensiinkatalüsaatori lisandina.

Keemilised omadused

Eetrid on keemiliselt püsivamad ja väiksema keemilise aktiivsusega kui alkoholid. Eetrid oksüdeeruvad kergesti hapnikuga seotud süsiniku juuresolekul, mille tulemuseks on peroksiidid. Need on äärmiselt plahvatusohtlikud ained.

Ohutus

Eetritega ümberkäimisel tuleb eriti ettevaatlik olla, sest pikemaajalisemal seismisel moodustuvad pudelis või muus anumas peroksiiditaolised ained, mis võivad näiteks destilleerimisel plahvatada.
Dietüüleeter on väga lenduv vedelik, millel on ebameeldivad kõrvaltoimed. Selle aur on mürgine. Et see on õhust raskem, võib see allapoole koguneda ja hapnikuga reageerides plahvatada.
Wilhelm Konstantin Petersen

Wilhelm Konstantin Frommhold Petersen (12. juuni 1854 Lihula – 3. veebruar 1933 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Eesti liblikateadlane ja pedagoog.
1884. aastast asus Petersen tööle õpetajana Tallinna Peetri Reaalkoolis, oli 1890–1915 sama kooli, 1916–1917 aga Tallinna Toomkooli direktor.
Entomoloogina tegeles Petersen liblikaliste morfoloogia, süstemaatika ja leviku uurimisega. Ta koostas kaheköitelise ülevaate Eesti liblikafaunast. Tänu tema uurimistööle said genitaalide tunnused putukaliikide eristamisel üldkasutatavaiks. Tegeles liigiprobleemiga, liigi tuvastuskontseptsiooni eelkäija.
Ta oli Eestimaa Kirjanduse Ühingu asepresident aastail 1900–1908 ja president aastail 1908–1918.
Sergi Popko

Sõjaväeteenistus

Ta oli 2016–2019 Ukraina maavägede ülem.
Ökoloogiline ökonoomika

Ökoloogiline ökonoomika (ka ökoloogia ökonoomika, ökoloogiline majandus; inglise ecological economics) on teadusharu, mis vaatleb inimkultuuri majandust osana ökosüsteemi protsessidest, milles majandus toimib.  Ta uurib majandamist ökoloogilisest vaatekohast lähtudes.
Muuhulgas püütakse ökoloogilises ökonoomikas demonstreerida loodusobjektide väärtuse rahalist ekvivalenti ning loodusobjektide väärtuse kujunemist inimeste silmis. Teisisõnu, ökoloogilise majanduse oluline alateema on keskkonnafunktsioonide väärtustamine.
Ökoloogilise majanduse eesmärk on majandusteaduse ja ökoloogia seostamine. Ökoloogiline majandus hõlmab nii neoklassikalise keskkonnamajanduse kui ökoloogia ning püüab edendada uusi ja edasiviivaid mõtlemisviise ökoloogiliste ja majandussüsteemide seoste kohta.
Mühlbergi lahing

Lahing

Hispaania-Keisririigi vägesid juhtisid keiser Karl V ja tema väejuht Saksamaal don Fernando Álvarez de Toledo, Alba hertsog. Schmalkaldeni liidu väejuhid ei jõudnud kokkuleppele mingigi sõjalise tegevuse suhtes lahinguväljal, võimaldades seeläbi Karli vägedel läbida liidu kaitse.
Keiser oli sel ajal 47-aastane ja põdes podagrat. Ta viidi seepärast lahingusse kandetoolis, erinevalt suurepärasest sõjaratsust ja moodsast turvisest, mida kujutas tema õuekunstnik Tizian.
Hispaania-Keisririigi armee Alba hertsogi juhtimisel jõudis Elbele 23. aprillil ja lahing algas hommikul vara. Karli väed, kes olid enamasti hea väljaõppega Hispaania elukutselised sõdurid ja palgasõdurid, kasutasid ära varahommikust udu, et Schmalkaldeni vägesid tiivalt rünnata. Protestantide vägesid üllatati täielikult ja pärast sümboolset vastupanu põgenesid need paanikas.
Lõpuks protestantide armee hävitati (üle 7000 surnu või haavatu ja 1000 vangi) ja mitmed protestantide juhid (sealhulgas Saksi kuurvürst Johann Friedrich I ja Hesseni maakrahv Philipp I) vangistati.

Tagajärjed

Hispaania-Keisririigi vägede võit viis Schmalkaldeni liidu lagunemiseni. Johann Friedrich vangistati (Ungari husaaride poolt lahingu ajal) ja Wittenbergi kapitulatsiooni tingimustel mõni nädal hiljem pidi ta loobuma kuurvürsti tiitlist ja suurest osast oma maadest oma nõo Moritzi kasuks.
See lahing andis sõja võidu Karlile ja Schmalkaldeni sõda sai läbi; ainult kaks linna jätkasid vastupanu, kuid protestantide probleem jäi. Paljud vürstid ja peamised reformistid, nagu Martin Bucer, põgenesid Inglismaale, kus nad mõjutasid otseselt Inglise reformatsiooni.
Afiinne ruum

Afiinne ruum on ruum on matemaatiline ruum, mille punktide vahelised seosed on määratud igale punktide järjestatud paarile vastavusse seotud vektoriga (mingi vektorruumi elemendiga) nii, et tekivad samalaadsed seosed vektorite ja punktide vahel nagu tavalises geomeetrias. 
Tavaline ruum on vaadeldav afiinse ruumina, punktide järjestatud paarile seatakse vastavusse vektor (eukleidilise ruumi kui vektorruumi element), mis "viib" esimesest punktist teise.
Afiinses ruumis saab vektoreid liita ja lahutada, kuid ei saa liita ja lahutada punkte, sest ruumis ei ole ühtset koordinaatteljestikku ehk reeperit.
Ykkönen

Ykkönen (soome keeles 'number üks', rootsi keeles Ettan) on Soome klubijalgpalli tugevuselt teine liiga. Sellest kõrgem on Veikkausliiga ja madalam Kakkonen.
See on kõrgeim liiga, mida koordineerib Soome Jalgpalliliit.
Liiga loodi 1973. aastal nimega 1. divisioona, nime Ykkönen kasutatakse alates 1995. aastast.
Kaitseehitis

Kaitseehitis on militaarehitis, välikindlustus, maastikule rajatud fortifikatsioonirajatis, mille otstarve on luua vägedele kaitselahingu pidamiseks vajalikud tingimused, vähendada võimalikke kaotusi ja raskendada vastase pealetungi.
Primera División

La Liga auhinnad

Alates 2008–2009 hooajast jagab La Liga individaalseid autasusid Hispaania jalgpalli liigasüsteem LFP. Neid kutsutakse nimega "La Liga auhinnad" (inglise keeles La Liga Awards).
2013–2014 hooajast jagatakse ka autasusid "La Liga kuu parim mängija" ja "La Liga kuu parim peatreener".
Det Radikale Venstre

Det Radikale Venstre on Taani sotsiaalliberaalne partei. Partei asutati Venstre partei vasakpooolse tiiva eraldumisega 21. mail 1905. Partei on läbi aja teinud koostööd nii parempoolsete kui ka vasakpoolsete erakondadega. Viimaste valimiste ajal toetasid sotsiaalliberaalid sotsiaaldemokraatide peaministrikandidaadi Helle Thorning-Schmidti kandidatuuri.

Valimised

2007. aasta Taani parlamendivalimistel sai partei 5,1% häältest ja 9 mandaati 179-st. Pärast valimisi jäid nad endiselt opositsiooni.

Rahvusvahelistesse organisatsioonidesse kuulumine

Partei kuulub nii liberaalsetesse kui ka tsentristlikesse organisatsioonidesse. Rahvusvahelisel tasandil kuulutakse nii Liberaalsesse Internatsionaali kui ka omatakse vaatlejastaatust Euroopa Keskparteide Võrgustikus. Euroopas kuulutakse Euroopa liberaalsete ja reformiparteide ühendusse. Põhjamaade nõukogus kuulutakse Keskparteide gruppi. Euroopa Parlamendis erakonnal kohti pärast erakonna lõhenemist 2007. aastal enam ei ole.

Ajalugu

Partei esimene programm oli Odense programm. Nimi "Det Radikale Venstre" tähendab taani keelest otsetõlkes "radikaalne vasak". Seda tõlget tuleb vaadata 19. sajandi kontekstis, kus vasakpoolseks peeti liberaale. Kuna nad olid lahkulöönud Venstrest vasakpoolsem/radikaalsem, siis võtsid nad enda eristamiseks kasutusele täiendi "Radikal". Enne 1940. aastat pidas partei end sotsiaalradikaalseks erakonnaks, 1949. aastast peab erakond end sotsiaalliberalismi esindajaks.
7. mail 2007 lahkus erakonnast parem tiib, mis asutas paremtsentristliku Uue Alliansi.
Kesknõmme looduskaitseala

Kesknõmme looduskaitseala on looduskaitseala Saaremaal. Kaitseala pindala on u 337 ha. 
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1965, kui seal võeti kaitse alla tuhkpihlaka ja jugapuu kasvukoht (Kesknõmme liigikaitseala, ka: Veere kaitseala).
Andrus Lillepea

Andrus Lillepea (sündinud 26. oktoobril 1975) on eesti löökpillimängija ja muusikapedagoog.
Ta on lõpetanud Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli ja Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia löökpillide erialal.
Lasnamäe Muusikakoolis töötab Lillepea aastast 2001, aastast 2007 on ka Georg Otsa kooli pop-jazzosakonna trummikomplekti õpetaja, kus tema õpilaste hulgas on olnud näiteks Kaspar Kalluste.
Alates 1992. aastast on Lillepea tegutsenud trummarina paljudes fungi-, pop-, kantri- ja džässansamblites (näiteks Estraadiraadio, House of Games, Led R, Blacky, Ultima Thule, Famagusta, Siim Aimla Grupp).
Eduard Türk

Eduard Türk (11. aprill 1888 Rõngu vald – 14. märts 1966 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja.
Ta töötas Vanemuises, Estonias, Endlas ja Eesti Draamateatris.
Ta on avaldanud mälestusteraamatu "Sinilindu püüdmas" (Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1964, 432 lk).
Eduard Türki abikaasa oli Maria Türk.
Eduard Türk suri 14. märtsil 1966 Tallinnas ja ta maeti 18. märtsil 1966 Metsakalmistule.
Gemi maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1915. aastal.
Aladdin Ayesh

Aladdin Ayesh on inglise informaatik.
1993. aastal sai ta bakalaureusekraadi arvutiteaduses. 1995. aastal sai ta teadusmagistri kraadi Essexi Ülikoolis. 2000. aastal sai ta doktorikraadi Liverpooli John Mooresi Ülikoolis.
Tema uurimisobjektiks on tehisintellekt. A. Ayesh on De Montforti Ülikooli juures asuva Arvutusliku Tehisintellekti Keskuse liige.
Rahvakunst

Rahvakunst on osa rahvakultuurist, mis kunstiloominguna avaldub tarbeesemete ja tööriistade, rõivaste, mööbli ja hoonete (enamasti elamute) vormis ja kaunistustes. 
Rahvakunstis kasutatakse materjalina muu hulgas villa, puitu, savi, kive jne.
Partsi Saarjärv

Saarjärv on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Viira külas ja Põlva valla Tromsi külas.
Järv kuulub Ida-Eesti vesikonna Peipsi alamvesikonda.
Saarjärv asub Kuulmajärve maastikukaitseala Mustjärve sihtkaitsevööndis.
Järve pindala on 12,3 ha, kaldajoone pikkus ca 2 km, suurim sügavus ligi 12 m.
Järvest möödub RMK Peraküla–Aegviidu–Ähijärve matkatee.
Mossi-Rygge lennujaam

Rygge-Mossi lennujaam (norra keeles Moss Lufthavn, Rygge; IATA: RYG, ICAO: ENRY) oli Rygges asuv rahvusvaheline lennujaam, mis teenindas Mossi, Oslot ja Ida-Norrat.
Læsø

Læsø on Taanile kuuluv saar Kattegatis. Asub 19 km kaugusel Jüütimaa rannikust. Saarel asub samanimeline vald.
Saare pindala on 101,2 km² ja seal on 2100 püsielanikku. Suurim asula on Byrum. Vesterø Havni kaudu on praamiühendus Frederikshavniga mandril.
Læsø saar oli keskajal tuntud soolatootjana. Saare geoloogiliseks omapäraks on soolane põhjavesi (soolsus võib ulatuda 15%-ni).
Tänapäeval on saareelanike peamised sissetulekuallikad turism, villatööstus ja kalandus.
Janne Andresoo

Janne Andresoo (kuni abiellumiseni Silvet; sündinud 14. augustil 1965 Tallinnas) on Eesti raamatukogundustegelane. Ta valiti 11. septembril 2008 Eesti Rahvusraamatukogu peadirektoriks ning astus ametisse 16. septembril 2008.
18. juunil 2013 valiti ta peadirektori ametisse tagasi ka teiseks ja 15. mail 2018 kolmandaks ametiajaks.

Haridus

Haridusteed alustas Janne Silvet 1972. aastal Tallinna 34. 8-klassilises Koolis. Selle lõpetamise järel 1980. aastal asus ta õppima Viktor Kingissepa nimelisse Tallinna 20. Keskkooli, lõpetades 1983. aastal selle kooli 35. lennu. 
Aastatel 1983–1987 õppis ta Eduard Vilde nimelises Tallinna Pedagoogilises Instituudis raamatukogundust ja bibliograafiat. 18. juunil 1996 kaitses Janne Andresoo sama ülikooli sotsiaalteaduskonna infoteaduste osakonna juures magistrikraadi tööga "Erialateave Tallinna raamatukogudes".
Hiljem jätkus Janne Andresoo haridustee Tallinna Ülikooli Infoteaduste Instituudi doktoriõppes, kuid õpingud katkesid nominaalaja ületamise tõttu.

Organisatsiooniline tegevus

Janne Andresoo on alates 1988. aastast Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu (ERÜ) asutajaliige. Aastatel 2004–2006 oli ta ERÜ juhatuse esimees. Ühtlasi on ta olnud ERÜ terminoloogiatoimkonna liige.

Haridusalane tegevus

Aastatel 1987–1994 töötas Janne Andresoo Tallinna Pedagoogikaülikooli raamatukogunduse osakonnas lektorina. Ka hiljem luges ta põhitöö kõrvalt mitmeid aastaid samas ülikoolis loengukursust teavikute kirjeldamisest ning oli arvukate bakalaureuse- ja magistritööde juhendaja. 
Ta on juhendanud mitmeid üliõpilastöid, mis on käsitlenud uute raamatukoguteenuste teoreetilisi ja praktilisi aluseid, näiteks Toomas Schvaki bakalaureusetööd "Eelkataloogimine raamatukogu ja kirjastuse vahelise koostöö võimalusena" (2001), Jaanus Kõutsi magistritööd "Eesti võrguväljaannete arhiivi loomise põhimõtted" (2004) ja Krista Lepiku magistritööd "Tartu mäluinstitutsioonide ühisportaali kontseptsioon" (2006).
Janne Andresoo on lugenud regulaarselt loenguid 23. oktoobril 2006 Eesti Rahvusraamatukogus alguse saanud raamatukoguhoidjate kutsekoolituskursustel. Ühtlasi oli ta aastatel 2006–2007 kutsekoolituse teise mooduli "Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakendamine raamatukogudes" programmijuht.

Isiklikku

Janne Andresoo abikaasa on alates 1985. aastast kergejõustikutreener Sven Andresoo. Neil on tütar.