Ruhnu

Asukoht

Saare pindala on 11,88 km², pikkus 5,5 ja laius 3,5 km. Lähim koht mandril on 37 km kaugusel asuv Kolka neem Kuramaal Lätis. Kuressaarde on linnulennul 70, Pärnusse 96, Kihnu saareni 54 km ja Riiga 96 km.

Ajalugu

Esimesed kiviaega jäävad asustusjäljed Ruhnul pärinevad umbes aastast 5200 eKr. Toona hoburauakujulisel saarel peatusid hooajaliselt varased hülgekütid, neid asustusjälgi on uurinud arheoloog Aivar Kriiska.
Esmakordselt on Ruhnut kirjalikult mainitud 1341. aastal Kuramaa piiskopi vabaduskirjas, millega piiskop kinnitas, et Ruhnu saare elanikud saavad elada vabade talupoegadena rootsi õiguse järgi. Kuramaa piiskopi esindajaks saarel oli foogt. Millal tulid Ruhnu elama esimesed püsiasukad või millal hakati saare elanikke pidama rootslasteks, ei ole teada. Kõige rohkem elas inimesi saarel 1842. aastal, mil seal loendati 389 elanikku. Nendeks olid siis valdavalt rannarootslased, kes elasid tol ajal paar sajandit vanemate kommete järgi. Venemaa keisririigi ajal kuulus Ruhnu saar Liivimaa kubermangu Kuressaare kreisi, Ruhnu kihelkonda.
1915. aastal kevadel Saksa laevastik ründas ja vallutas Ruhnu. Kuna Saksamaal oli kasutusel uus kalender siis toimus kalendrireform Ruhnul juba 1915. aasta kevadel. See tähendab, et Ruhnul viidi 20. sajandil esimesena Eesti alal läbi kalendrireform. 
17. jaanuaril 1919 otsustas Eesti Ajutine Valitsus: "Tunnistada Ruhno saar Eesti vabariigi osaks." 1922. aastal elas rootslasi saarel 252, sakslasi 2 ning eestlasi 10, 1934. aastal oli rootslasi 277 ning eestlasi 5. Saar moodustas iseseisva valla ja rootsi praostkonda kuuluva kihelkonna. Veel 1930. aastail oli Ruhnu isoleeritud saar, mille elanikud olid sajandite vältel abiellunud lähisugulastega. Enamik inimesi lahkus sõja ja nõukogude võimu eest Rootsi 4. augustil 1944. Kohale jäi vaid kaks peret. Uued asukad tulid peamiselt Kihnust ja Saaremaalt. Esimene põllumajanduskolhoos oli Ruhnu ning teine Kommunismi majakas. Hiljem ehk aastal 1970 liideti majand Audruranna kolhoosiga. Legendaarne majandijuht oli Theodor Aus.  
Ruhnul tegutseb Ruhnu Põhikool. Alates kooli asutamisest kuni 1944. aastani käis õppetöö rootsi ja kohalikus ehk ruhnu keeles.
Ruhnu üks tuntumaid talusid on Korsi talu, mille taluhooned on arvele võetud kultuurimälestistena.

Ruhnu puurauk

Ruhnus asub eesti üks sügavamaid (787,4 m) puurauke, millest väljuv vesi on ravivee omadustega ja väga soolane.

Loodus

Lääne-Eesti saared, kaasa arvatud Liivi lahe keskel asuv Ruhnu, moodustavad UNESCO egiidi all 1990. aastal asutatud Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala. Looduspark hõlmab tervet Ruhnu saart koos seda ümbritsevate laidude ja rannikumerega.
Ruhnus esineb rannikul kuni 4 meetri kõrgune rannaastang.
Ruhnu saar moodustab Liivi lahe keskosas asuva loode–kagusuunalise aluspõhjalise seljandiku kõige kõrgema veepealse osa. Seljandik on liustikulise tekkega voorelaadne moodustis. Iseloomulik on selle kuju asümmeetrilisus oma pikitelje suhtes: tema läänenõlv on laugem kui idanõlv, mis on mänginud olulist rolli Ruhnu saare arengus ja nüüdisilme kujunemises.
Ruhnu on ovaalse kujuga ning jaguneb maastikuliselt kaheks. Idaosa on liivane, kus loode-kagu suunas kulgeb rida omavahel paralleelseid liivaluiteid. Luidete suurim kõrgus merepinnast on üle 21 (kuni 29,6 m) meetri. Luidete vahele koguneb sademetevesi, sest äravool puudub. Saare idaosa luitestikul kasvab valdavalt okasmets, mis katab 60 % saare pindalast. Saare lääneosa on madal, tasandikulise pinnamoega, kus kohati kasvab sanglepikuid, suuremalt jaolt on aga kasutuses põllumajandusliku maana, seal asuvad niidud, põllud ja karjamaad.
Ruhnu suurim siseveekogu on Haubjerre soo, suurvee ajal tekib sinna järv. Leidub ka väiksemaid soid. Need on samblasood, kus leidub väikesi rabalappe. 
Ruhnu on klindisaar, mis kuulub Balti klindi aluspõhja kivimitesse murrutatud astangute süsteemi ja on üks väheseid selle klindi äratuntavaist, silmaga nähtavaist moodustistest.
Ruhnu saarelt pärineb ka Eesti tuulekiiruse rekord 48 m/s, mis registreeriti puhangulise kiirusena 2. novembril 1969 või 27. oktoobril 1969.

Loomastik

Loomadest elavad Ruhnus metskits, rebane, rändrott, koduhiir, juttselg-kärnkonn, nastik jt, meres viiger- ja hallhüljes.  Metskitsed asustavad Ruhnu saart 1962. aastast alates, mil need sinna sisse viidi.
Sagedasemad kalad on lest, siig, lõhe, räim, ahven, koger, merihärg, nolgus, meritint, kiviluts.
2006. aasta aprillis triivis jääpangal Ruhnu pruunkaru, kes sai tuntuks kui Ruhnu karu. Karu taheti kinni püüda, kuid otsingud vilja ei kandnud, kuigi tema tegevuse jälgi aeg-ajalt leiti.