google/wiki40b huggingface dataset:
Ristinimi

Ristinimi on ristimisel antud nimi. Tänapäeval kasutatakse seda tavaliselt eesnimena.
Inimeste puhul, kes liituvad mingi kristliku traditsiooniga täiskasvanult, võib ristinimi erineda nende varasemast nimest | näiteks oli 1060. aastal Tartu vallutanud Kiievi vürsti Jaroslavi ristinimi Juri, selle järgi pandi ka Tartule uus nimi Jurjev. Traditsiooniliselt anti katoliikluses ja õigeusus ristinimi inimese kaitsepühaku järgi, kes sageli valiti tema sünni- või ristimispäeva alusel, kuna kirikukalendris oli ka igal päeval oma kaitsepühak.
Komme võtta endale usuvahetusel uus nimi sarnaneb teistegi tavadega, mille järgi võetakse uus nimi radikaalsete elumuutuste puhul, näiteks vaimulikuks või mungaks saades, samuti abielludes (vahetub perekonnanimi) või sõtta minnes (nom-de-guerre).
Crawfordi maakond (Indiana)

Ajalugu

Maakond moodustati 29. jaanuaril 1818.
Hedda Hacker

Isiklikku

Tema ema oli poetess Marie Under, isa oli Carl Hacker, kasuisa oli kirjanik Artur Adson, õde Dagmar Stock oli tõlkija, õemees Hermann Stock oli vaimulik, luuletaja ja tõlkija.
Leningradi tuumaelektrijaam

Leningradi tuumaelektrijaam (vene Ленинградская АЭС), eesti keeles tihti ka Sosnovõi Bori tuumaelektrijaam, on tuumaelektrijaam Leningradi oblastis Sosnovõi Boris Soome lahe ääres, 70 km Peterburist läänes.
See on Eestile kõige lähemal asuv tuumaelektrijaam. See asub linnulennult 70 km Narvast kirdes.
Jaamas on neli reaktorit, mis on sama tüüpi nagu Tšornobõli tuumaelektrijaama reaktorid 1 ja 2.
Ehitama on hakatud Leningradi II tuumaelektrijaama, kus rajatakse kahte VVER-tüüpi reaktorit ning arvestatakse võimalusega ehitada veel kaks täiendavat sama tüüpi reaktorit.
2012. aastast vähendati tuumajaama reaktorite võimsust turvakaalutlustel kuni 80%.
2018. aasta lõpul suleti esimene reaktor. 2025. aastaks peaks plaanide järgi suletama ka kolm ülejäänut vanemat ehk RMBK-tüüpi reaktorit.
Dzerkalne

XXI sajand

Ukraina Julgeolekuteenistuse teatel peeti 2014. aasta Ukraina kriisi ajal, 25. augustil, küla juures kinni 10 Venemaa Föderatsiooni dessantväelast. Venemaa kaitseministeeriumi teatel olid Venemaa Relvajõudude relvastatud eriüksuslased sattunud öösel 20 km kaugusele Venemaa piirist eksituse tõttu.
Polaarfront

Polaarfront on polaarpöörise arktilist külma õhku ja sooja parasvöötme õhku eraldav õhumasside eraldusjoon ehk front. Polaarfront ulatub poolusel umbes 10 kilomeetri kõrgusele ja laskub lõunapoolses servas maapinnale. Polaarfrondi ülapiiril puhub jugavool – äärmiselt tugev lääne- (läänevool) või idatuul (idavool). Polaarfront ei asetse pooluse ümber ühtlase ringina, vaid lookleb laineliselt põhja-lõunasuunas, liikudes aeglaselt läände. Sellist lainetamist nimetatakse Rossby laineteks.
Sergei Koroljov

Sergei Pavlovitš Koroljov (Сергей Павлович Королёв; 12. jaanuar 1907 (vana kalendri järgi 30. detsember 1906) Žõtomõr – 14. jaanuar 1966 Moskva) oli Nõukogude Liidu lennuki- ja raketikonstruktor.
Ta oli kosmoseprogrammi peakonstruktor ning üks kontinentidevaheliste ballistiliste rakettide peamisi väljatöötajaid Nõukogude Liidus.

Tunnustus

1996. aastal nimetati tema järgi ümber Koroljoviks Kaliningradi linn Moskva oblastis.
Automaat (relv)

Tööpõhimõte

Automaadi tööpõhimõte sarnaneb kuulipilduja omaga ning seisneb püssirohugaaside jõu või harvem tagasilöögi jõu ärakasutamises lasu ajal relva uuesti laadimiseks. Sel moel tulistab relv automaattulerežiimis, kuni päästik vabastatakse või lõpeb laskemoon salves. Üksiklaskude režiimis tuleb uue lasu tulistamiseks päästik iga lasu järel korraks vabastada. Mõningaid moodsamaid automaate saab seadistada ka mõnelasulistele lühikestele valangutele.
Mõnedki tänapäeva kergekuulipildujad on ehituselt ja tööpõhimõttelt automaadi edasiarendused.

Ajalugu

Enne automaatide kasutuselevõttu täitsid nende ülesannet püstolkuulipildujad (nimetati mõnikord samuti "automaatideks"), harvem ka kergemad kergekuulipildujad. Püstolkuulipildujad olid küll head lähivõitluses, kuid nende efektiivne laskekaugus ja kuuli energia jäid lahingus napiks. Kergekuulipildujad aga olid enamasti liikuvas lahingus siiski liiga rasked ja kohmakad. Esimene reaalselt toimind ning Esimeses maailmasõjas ja Talvesõjas kasutusel olnud automaat oli Venemaal tehtud Feodorovi automaat, mis kasutas nõrgemat padrunit kui Mossini vintpüss.
Teises maailmasõjas laiemalt kasutusele võetud automaat oli 7,92 mm nn poolpika padruniga Sturmgewehr 44. Sellele järgnes vahetult pärast sõda osaliselt sakslastelt kopeeritud, aga modifitseeritud kujul Nõukogude Liidus valmistatud 7,62 mm automaat AK-47, mis võeti kasutusele massiliselt.
20. sajandi teisel poolel sai automaat juba kõigi armeede põhiliseks käsitulirelvaks.
Enamikus riikides on lubatud automaate omada vaid sõjaväe- ja korrakaitseüksustel.
USAs on lubatud tsiviilkäibes omada automaate, mis on valmistatud enne 19. maid 1986, kui võeti vastu tulirelvaomanike kaitseseadus (Firearms' Owners Protection Act of 1986), välja arvatud Delaware, Hawaii, Illinoisi, Iowa, Kansase, New Yorgi, Rhode Islandi ja Washingtoni (välja arvatud juhul, kui ostetud enne 1. juulit 1994) osariigis. Selle jaoks on vaja saada luba alkoholi, tubaka, tulirelvade ja lõhkeainete ametilt (ATF), läbida taustakontroll ning osta 200-dollariline maksumärk. Relv registreeritakse.
Malle Krunks

Malle Krunks (aastani 1969 Malle Kuller; sündinud 23. mail 1949) on eesti keemik ja materjaliteadlane, endine vehkleja.
Ta lõpetas aastal 1967 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1972 Tallinna Polütehnilise Instituudi keemiateaduskonna elektroonika erimaterjalide tehnoloogia erialal. Aastal 1985 kaitses keemiakandidaadi väitekirja Uurali Polütehniline Instituudis. Ta on Tallinna Tehnikaülikooli nanomaterjalide tehnoloogia professor ning TTÜ materjali- ja keskkonnatehnoloogia instituudi juht. Ta on töötanud külalisteadurina Helsingi Ülikoolis, Helsingi, Budapesti ja Kieli Tehnikaülikoolis ning Hannoveri Päikeseenergeetika Instituudis.
Kompressoriõli

Kompressoriõli (inglise compressor oil) on hästi puhastatud õli tööstuslike rotatsioon- ja tsentrifugaalkompressorite tihendamiseks, määrimiseks ja jahutamiseks. Viskoossus ν₁₀₀=10...30 mm²/s.
Lühhike öppetus

Lühhike öppetus (Lühike õpetus) oli esimene eesti keeles ilmunud perioodiline väljaanne.
Ilmus aastatel 1766–1767 Põltsamaal Peter Ernst Wilde väljaandel. Lühhikeses öppetuses kirjeldati lihtsaid meditsiinilisi abinõusid, mida ka talupojad võisid kasutada.
Esimese vihiku täielik pealkiri oli: Lühhike öppetus mis sees monned head rohhud täeda antakse, ni hästi innimeste kui ka weiste haigusse ning wiggaduste wasto, et se kellel tarwis on, woib moista, kuida temma peab nou otsima ning mis tulleb tähhele panna igga haigusse jures. Selle körwas on weel muud head nouud, öppetussed ning maenitsussed leida, keik meie Eesti ma rahwa kassuks ning siggidusseks üllespantud. Alates teisest jaost ilmus pealkiri lühemal kujul: Lühhikesse õppetusse mis sees monned head rohhud ning nouud teäda antakse, teine tük.

Ilmus kord nädalas, igal numbril ("tükil") oli 4 lehekülge ning kokku ilmus 41 numbrit. Wilde saksakeelsed tekstid tõlkis eesti keelde August Wilhelm Hupel. 25 esimest numbrit tõlgiti ka läti keelde: "Latweeschu Ahrste" (uues läti kirjaviisis Latviešu Ārste, tõlkijaks oli praost J. Lange, trükiti samuti Põltsamaal 1768).
Lühhikest öppetust peetakse üldiselt esimeseks eestikeelseks ajakirjaks. Mõned allikad kirjeldavad seda hoopis kui 41 osas ilmunud raamatut.
Esimeseks eestikeelseks ajaleheks peetakse 1807 ilmunud Tarto maa rahva Näddali-Lehte.
Isildur

Isildur on tegelane J. R. R. Tolkieni teostes.
Ta on Elendili vanem poeg, sündis 3209 Teisel Ajastul (T.A.), tapeti 3441 T.A. ehk aastal 1 Kolmandal Ajastul. Noore mehena päästis ühe Valge Puu vilja Ar-Pharazoni käsilaste käest. Põgenes koos isaga Númenori Hukust, tema käsutuses oli kolm laeva ja need paisati koos tema venna omadega Anduini suudmeala lähedale. Loob koos oma venna Anarioniga Gondori Kuningriigi, nad lasevad ehitada Osgiliathi selle pealinnaks, Isildur asub elama Minas Ithilisse. 3429 ründab Sauron Minas Ithilit, rüüstab selle ja süütab Valge Puu põlema. Isildur põgeneb põhja ja naaseb koos oma isa ja Viimse Liidu armeedega, sõdib kõik 10 aastat ja kui viimses võitluses hukkuvad nii Elendil kui Sauron, lõikab oma isa mõõga killuga küljest Sauroni sõrmusesõrme ja võtab Sõrmuse oma valdusse.
Kolmanda ajasu algul ta elab mõnda aega Minas Anoris (ja istutab sinna Valge Puu seemne oma venna mälestuseks), kirjutab mõne üriku ja annab siis valitsusohjad Melendilile, Anarioni pojale, ning suundub ise väikese kaaskonnaga oma kolme poja seltsis Põhja Kuningriigi suunas. Võhumõõgaväljadel neid rünnatakse ja peaaegu kõik tapetakse. Isildur üritab Sõrmuse abil nähtamatuks muutununa ujudes põgeneda, ent Sõrmus libiseb ta sõrmest välja ning orkid lasevad ta maha.
Prümli vallakool

Prümli vallakool oli kool Ambla vallas Prümli külas (praegune Jõgisoo küla), kus A. H. Tammsaare õppis aastatel 1888–1891. 
Kunagine vallakool asub praeguse Jõgisoo küla territooriumil, mis moodustati osalise Roosna asunduse, Prümli küla ja Jõgisoo küla liitmisel.
Prümli vallakooli asus 1888. aastal õppima rahvakirjanik A. H. Tammsaare. Prümlis käis ta koolis kolm aastat ning õppis õpetaja Ants Tissi käe all vene keelt, ajalugu, maateadust ning looduslugu.
Prümli koolimaja täitis ka valla- ja kohtumaja ülesandeid ja koolmeister oli ka vallasekretär. Seetõttu oli kooli rehetoas ahju taga ka nn ”arestikamber”.
Kool, mille asukohta meenutab praegu ainult paar puud, oli eelmisel sajandivahetusel tuntud ärksa kohana. Näiteks tegutses siin 1869. aastast keelpillikvartett – 2 viiulit, vioola ja tšello. Kvartett tegutses 1906. aastani.
Rahvusvaheline Rekonstrueerimis- ja Arengupank

Rahvusvaheline Rekonstrueerimis- ja Arengupank (ka Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, inglise International Bank for Reconstruction and Development, lühendina IBRD) on rahvusvaheline finantseerimisasutus, mis pakub laene keskmise suurusega sissetulekutega arengumaadele. IBRD on esimene viiest liikmesasutusest, mis moodustavad Maailmapanga Grupi, ning selle peakorter asub Ameerika Ühendriikides Washingtonis.
IBRD asutati aastal 1944 Teisest maailmasõjast laastatud Euroopa riikide ülesehitamise rahastamiseks. Rahvusvahelist Rekonstrueerimis- ja Arengupanka ning selle soodustingimustel laene pakkuvat allasutust Rahvusvahelist Arenguassotsiatsiooni koos tuntakse Maailmapangana, kuivõrd neil kahel organisatsioonil on ühine juhtkond ja töötajaskond.
Vanavanemate päev

Vanavanemate päev on eesti riiklik tähtpäev, mida tähistatakse septembri teisel pühapäeval.
21. jaanuaril 2010 võttis Riigikogu 81 poolthäälega vastu otsuse lisada vanavanemate päev riiklike tähtpäevade hulka  . Vanavanemate päeva tähistatakse septembrikuu teisel pühapäeval ja eelnõu algataja valis selle päeva põhjusel, et ka emade- ja isadepäeva tähistatakse just kuu teisel pühapäeval. Seadusemuudatus sai teoks kodanikualgatuse korras ja eelnõu "Pühade ja tähtpäevade seaduse" muutmiseks esitas Erakond Eestimaa Rohelised fraktsioonile Kanal 2 reporter Heiki Valner .
Vanavanemate päeva eesmärgiks on tänada ning avaldada austust vanavanematele laste ja lastelaste kasvatamise, jagatud hoole ning armastuse eest. Tähtpäev aitab lastel saada teadlikumaks sellest, millist tugevust, teadmisi ja elutarkust vanavanemad pakkuda suudavad ning tihendaks eri põlvkondade vahelist suhtlemist. Tähtpäev on asjakohane austusavaldus ka riigi poolt ning võimaldab avalikult näidata vanavanemate tähtsust eelkõige perekonna, aga ka ühiskonna jaoks tervikuna.
Vanavanemate päeva tähistatakse ka mujal maailmas. 1979. aastal seadustas president Jimmy Carter oma allkirjaga vanavanemate päeva rahvuspühana Ameerika Ühendriikides. Ameeriklastel langeb tähtpäev eestlastega samale ajale. Vanavanemate päeva tähistatakse kas riikliku tähtpäevana või rahvuspühana ka Kanadas, Prantsusmaal, Itaalias, Poolas, Inglismaal. Kõik riigid tähistavad seda päeva erinevatel kalendrikuudel. Kui Eestis on tegemist ilmaliku tähtpäevaga, siis Poolas on vanavanemate päev seotud katoliku kiriku usupühaga.
Russian Roulette (Rihanna)

Ajalugu

14. oktoobril postitas Rihanna oma ametlikule kodulehele fraasi "The Wait Is Ova. Nov 23 09". See viis paljudele spekulatsioonidele selle kohta, kas ta annab sel kuupäeval uue albumi välja ja kas see on albumi pealkiri. 16. oktoobril 2009 pandi leheküljele ametlik loenditaimer uue singli väljaandmise ootuses. 20. oktoobril avaldati Rihanna ametlikul kodulehel "Russian Roulette'i" täispikkuses versioon.
Rihanna peaks esitama loo 22. novembril Ameerika Muusikaauhindade galal.

Muusikavideo

Video direktor on Anthony Mandler. Video esmaesitlus oli 13. novembril 2009.
Arved Eichhorn

Arved Eichhorn (20. mai 1879 Väike-Maarja – 21. veebruar 1922 Tartu) oli Eesti arhitekt.
1899–1901 õppis ta Riia Polütehnilises Instituudis inseneriks ja 1901–1907 sealsamas arhitektiks.
Pärast instituudi lõpetamist oli ta Tartu linnaarhitekt ja lühikest aega Tartu ülikooli arhitekt.
7,5 cm leichtes Infanteriegeschütz 18

Ajalugu

Suurtüki väljatöötamine algas firmas Rheinmetall-Borsig 1927. aastal. Suurtükk võeti tootmisesse ja relvastusse 1932. aastal. Suurtükk oli koondlafetiga ja mugava kolblukuga, mis tähendas praktiliselt seda, et luku avamiseks tuli raua tagaosa üles tõsta. leIG 18 oli kaalult kerge ja väiksemõõduline. Esimestel partiidel olid puitvelgedega rattad, hiljem valmistati juba terasest kummirehvidega rattaid. Meeskonna kaitseks oli suurtükil soomustatud kaitsekilp. 
Suurtükist valmistati versioon mägedes kasutamiseks: 7,5 cm le.GebIG 18. Transpordiks sai selle 6–10 osaks lahti võtta. Raskeim tükk kaalus 74,9 kilogrammi. Tavaliselt määrati iga mägipataljoni juurde kaks sellist suurtükki.
Langevarjuüksuste jaoks toodeti 1939. aastal kuus erimudelit 7,5 cm le.IG 18F. Neil olid väiksemad rattad ja kilp puudus. Transpordi jaoks sai need neljaks 140 kilogrammiseks jupiks võtta. 
Jalaväesuurtükke veeti üldiselt hoburakendiga. Motoriseeritud üksustes kasutati vedamiseks tavaliselt keskmisi või raskeid maastureid või kergeid  poolroomikveokeid. Sõja-aastatel toodeti seda tüüpi jalaväesuurtükke 8266 tükki ja tootmine kestis kuni sõja lõpuni. Kuu enne sõja lõppu oli relvastuses veel umbes 2500 sellist suurtükki.
Labamasin

Labamasin on seade, mis muundab vooluse (fluidumi: vedeliku või gaasi ) energiat pöörleva võlli energiaks (näiteks hüdro- ja tuuleturbiin) või vastupidi (näiteks ventilaator).
Energia ülekandmist voolult võllile või võllilt voolule põhjustab labamasina rootorit  (tööratast) läbiva vedeliku/gaasi impulsimomendi muutumine.
Eristatakse ühe ja mitmeastmelisi labamasinaid. Tööpõhimõttelt jagunevad labamasinad aktiiv- ja reaktiivmasinateks (aktiivturbiin, reaktiivturbiin).
Olenevalt voolu kiirusvektori suunalt rootori pöörlemistelje suhtes võivad labamasinad olla aksiaal-, radiaalaksiaal-, diagonaal- või radiaalmasinad. Labamasina võimsust saab  reguleerida rootori labavahesid läbiva vooluhulga muutmise teel  või näiteks hüdro- ja tuuleturbiinide puhul, saab labasid voolus pöörates (labade sammu muutes) tööratta pöörlemiskiirust suurendada või vähendada
Niiskusmõõtur

Niiskusmõõtur ehk hügromeeter on mõõteriist, millega mõõdetakse gaaside (hrl õhu), vedelike või tahkiste niiskust.

Niiskusmõõturite liigid

Lihtsaim hügromeeter on psühromeeter; see koosneb kahest termomeetrist, millest ühe mõõtekolb hoitakse märjana. Niiskuse väärtus määratakse termomeetrite näitude erinevuse põhjal. 
Gaaside niiskust mõõdetakse harilikult hügromeetri või psühromeetriga. Väikeste suhteliste niiskuste korral kasutatakse sageli piesoelektrilist niiskusmõõturit. Eri otstarbeiks võidakse kasutada ka kondensatsioonniiskusmõõturit, tuumamagnetresonantsniiskusmõõturit jt.
Tänapäevased elektroonilised hügromeetrid määravad suhtelise õhuniiskuse, mõõtes kondensatsioonitemperatuuri või elektrilise takistuse või mahtuvuse muutusi.

Ajalugu

Esimese niiskusmõõturi (täpsemalt juushügromeetri) konstrueeris 1783. a Šveitsi loodusteadlane Horace-Bénédict de Saussure. Juustermomeetris on niiskustajuriks juuksekarv (või muu orgaaniline kiud),  mis niiskudes venib ja kuivades tõmbub kokku.
Digitaalarhiivindus

Digitaalarhiivindus on arhiivinduse haru, mis tegeleb digitaalsete andmete alalise säilitamisega.
Digitaalsete dokumentide kasutatavus sõltub tehnoloogiast ja selle muutustest. Seega on üks olulisemaid probleeme, millele digitaalsete dokumentide säilitamisel tähelepanu pöörata tuleb, on see, kuidas tagada failide kasutatavus ka riist- ja tarkvara aegumise korral, aga ka andmete säilimine andmekandja hävimisel. Digitaalse materjali säilitamise küsimusega puutuvad kokku kõik institutsioonid, mille tegevuse käigus digitaalseid dokumente tekib.

Digitaalarhiivindus Euroopas

Euroopa Komisjoni poolt on loodud konsortsium Digital Preservation Europe (DPE), mis ühendab Euroopa akadeemilisi ja kultuuriinstitutsioone, et jagada digitaalse materjali säilitamist puudutavaid kogemusi. DPE üks eesmärke on laiendada teadmist digitaalarhiivinduse olemusest.

Digitaalarhiivindus Eestis

Eestis on digitaalarhiivinduse standardid ja juhised välja töötanud Rahvusarhiiv. Loomisel on Rahvusarhiivi digiarhiiv, mis arendatakse välja modulaarsena.
Digitaalarhiivindusega alustas Rahvusarhiiv 1990. aastate lõpus. 2008. aastal jõuti universaalse arhiveerimismooduli valmimiseni. 2010 ja 2011 valmisid vastavalt digitaalarhiivi vastuvõtumoodul ja tehnilise teatmestu moodul ning digitaalarhiivi hoiumoodul.
Launcestoni Eesti Selts

Launcestoni Eesti Selts (inglise keeles Launceston Estonian Society) oli Austraalia eestlaste selts, mis tegutses Austraalias Tasmaania osariigis Launcestonis. 
Selts asutati 13. märtsil 1954. Seltsi esimene esimees oli R. Laul.
Supermatemaatika

Supermatemaatika (inglise keeles supermathematics) on matemaatilise füüsika haru, mis rakendab Lie superalgebra matemaatikat bosonite ja fermionide käitumisele. 
Supermatemaatika kujunes 1960. ja 1970. aastatel; selle esimesi arendajaid oli Nõukogude Liidu matemaatik ja füüsikateoreetik Feliks Berezin.
Supermatemaatika uurimisobjektideks on superalgebrad (näiteks Minkowski superruum ja Poincaré superalgebra), superskeemid, supermeetrika/supersümmeetria, supermuutkonnad, supergeomeetria ja supergravitatsioon, kuid kõiki neid superstringiteooria kontekstis.
Neocube

Neocube ehk NeoKuubik on paljudest väikestest magnetkuulidest koosnev mänguasi, mille osadest saab moodustada palju kujundeid. Tavaliselt on ühes kogumis 216 väikest magnetit.
NeoKuubiku liigitamine mänguasjade hulka pole päris kindel. Mõnes riigis võib NeoKuubikute reklaam ja müük olla keelustatud.

Hoiatus

NeoKuubik ei sobi alla 7 aasta vanustele lastele – allaneelamise oht. 
NeoKuubikuid kattev kiht võib metallide suhtes ülitundlikel inimestel põhjustada allergiat.
Irkutski oblast

Loodus

Irkutski oblast on Venemaa kõige metsarikkam regioon: metsad hõlmavad 83,1% oblasti territooriumist.

Rahvastik ja asustus

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Irkutski oblasti rahvaarv 2 581 705, kellest 2 320 493 (89,9%) olid venelased, 80 565 (1,6%) burjaadid ja 53 631 (2,1%) ukrainlased.
Suuremad linnad on Irkutsk, Bratsk, Angarsk ja Ust-Ilimsk.
Puente romano sobre el río Guadiana

Puente romano sobre el río Guadiana (vahel ka Puente Romano del Guadiana või lihtsalt Puente Romano) on Vana-Rooma aegne kivist kaarsild Hispaanias, üle Guadiana jõe Mérida lähedal. Oli üks Via Augusta tee sildadest.
Silla pikkus on 792 m. Sillakaari oli algselt 60. Aegade jooksul on suurem osa neist silla paranduste käigus kaotanud oma esialgse disaini.
Sild kuulub koos Mérida vanalinnaga UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Praegu on sild avatud vaid jalakäijatele. Kuni 1993. aastani oli sillal ka autoliiklus.
Lambarauad

Lambarauad on vana kääridesarnane tööriist, mida kasutati lammaste pügamisel. Kõige paremateks loetakse vanu separaudu, mida sai kodustes oludes kergesti teritada. Kasutusel on olnud ka plekist rauad, mille kvaliteet jäi separaudadele alla. Tänapäeval asendab lambaraudu elektriline pügamismasin, mille abil saab lambavilla lõigata võimalikult naha lähedalt, mis lambaraudadega oli võimatu.
1. Soomusrongi Rügement

1. Soomusrongi Rügement (ka: 1. Soomusrongirügement) oli Eesti soomusrongirügement enne Teist maailmasõda.
Rügement moodustati 1923 ja liideti 1934 koos 2. Soomusrongi Rügemendiga Soomusrongirügemendiks.
Joosep Reinaru

Joosep Reinaru (aastani 1936 Reinart, 28. juuli 1921 Kaarma-Suure vald, Saaremaa – 15. detsember 2008 Tallinn) oli eesti arstiteadlane ja epidemioloog.

Elulugu

Joosep Reinaru oli talupidaja poeg.
Ta lõpetas 1941 Saaremaa Ühisgümnaasiumi ja 1952 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna; meditsiinikandidaat (1961, TÜ), väitekiri "Neerukahjustused reuma, reumatoidse polüartriidi, alaägeda ja ägeda septilise endokardiidi puhul"; meditsiinidoktor (1969, TÜ), väitekiri "Инфекционный гепатит в Эстонской ССР". Osalenud Nõukogude armee võitlejana II maailmasõjas. 
Oli 1952–58 TÜ hospitaalsisehaiguste kateedri assistent, 1958–1961 Saaremaa Keskhaigla peaarsti asetäitja, 1961–1974 Tallinna Epidemioloogia, Mikrobioloogia ja Hügieeni Teadusliku Uurimise Instituudi teadussekretär, 1974–1975 meditsiinilise info osakonna juhataja, 1975–1987 epidemioloogiaosakonna juhataja, aastast 1981 professor, 1987–1992 TÜ hügieeni ja tervishoiukorralduse kateedri professor, 1993– emeriitprofessor. Üleliidulise Mikrobioloogide ja Epidemioloogide Seltsi juhatuse liige (1975), Eesti osakonna esimees.

Isiklikku

Tema vennad olid Rõuge ja Lakewoodi Püha Vaimu koguduse õpetaja Rudolf Reinaru (1911–1993) ning Rannamõisa ja Randvere koguduse õpetaja Karl Reinaru (1915–2003), vennapoeg Leevi Reinaru on Lääne-Nigula ja Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Tema abikaasa Maria Reinaru (neiuna Mierzejevska, 1923–1999) töötas jaoskonnaarstina ja Tallinna Epidemioloogia, Mikrobioloogia ja Hügieeni Teadusliku Uurimise Instituudis laboratooriumi juhatajana. Äi Gonzago Aleksander Mierzejevski (1884–1966) on töötanud arstina Peterburis, Kuressaares ja Haapsalus.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: neerukahjustused reuma ja reumoseptiliste haigusseisundite puhul, nakkusliku kollatõve levik ja profülaktika. Üle 200 teadustrükise, 5 monograafiat.
Veronika Kivisilla

Veronika Kivisilla (sündinud 21. detsembril 1978) on eesti luuletaja. 
Ta on Tallinna Ülikoolis õppinud eesti keelt ja kirjandust. 
Ta on koostanud õpikuid, laulikuid ja sõnaraamatuid.

Isiklikku

Ta elab Pääskülas.
Maaomand

Maaomand on riigile, kohalikule omavalitsusele, juriidilisele või füüsilisele isikule kuuluv maa-ala.
Ürgkogukonnas kuulus kogu maa kogukonnale ja maakasutus ning ümberjaotamine korraldati ühiselt.

Maaomand Eestis

Eestis tekkis feodaalne maaomand 13. sajandil maade läänistamise ja mõisade rajamise käigus. Maa kuulus maaisandale, kes jagas selle läänideks peamiselt sõjaväeteenistuse eest. Harilikult jagunes lään mõisamaaks ja talumaaks.
1680. aastail toimus mõisate reduktsioon ehk osa mõisu riigistati, aga pärast seda, kui Eesti läks Põhjasõja tulemusena Rootsi koosseisust Venemaa koosseisu, anti redutseeritud mõisad üldjuhul endistele omanikele tagasi. Aastal 1783 muudeti eravalduses olevad aadlimõisad alloodideks.
Eesti talupoegadel tekkis maaomand talude päriseksostmise ajal.
Lõplikult kaotas mõisade suurmaaomanduse maareform, millele pani aluse 10. oktoobril 1919 vastu võetud maaseadus. Võõrandati 23 100 km² maad (peamiselt mõisnikelt) ja rajati 56 239 uut majapidamist. Sellega muutus Eesti väiketalude maaks, näiteks 1939. aastal oli Eestis 139 984 talu.
Nõukogude võimu ajal, 1940. aastal Eesti maaomand riigistati. Võõrandatud maale rajati 22 486 uusmaasaajatalu. Saksa okupatsiooni ajal need maad enamasti tagastati endistele omanikele, kuid pärast maailmasõja lõppu taastati nõukogude maareform.
1989 seadustas taluseadus üksiktalude rajamise. Maa anti omanikele tagasi 1991. aastal maareformi seaduse jõustumisel. Tänapäeval on Eestis kolm maaomandiliiki: eramaa, munitsipaalmaa ja riigimaa.