google/wiki40b huggingface dataset:
Toiteplokk

Toiteplokk on elektrotehnikas kasutatav seade, mis varustab elektrienergia tarbijat sobivate parameetritega elektriga (pinge, voolutugevus jne). Toiteplokid muundavad energiat tarbijale sobivaks, näiteks keemilist energiat elektrienergiaks või võrgupinget alalisvooluks.
Tavaliselt on majapidamises saadaval 230 V / 50 Hz vahelduvpinge või autoakust 12 V alalispinge. Voolu tarbivad seadmed aga vajavad tihti teistsugust pinget, näiteks paljud arvutid vajavad stabiliseeritud pingeid +5 V ja –5 V, +12 V ja –12 V ühise maanduse suhtes.
Tülivere hiietamm

Tülivere hiietamm on Harjumaal Kuusalu vallas Kuusalu külas asuv hiiepuu. Kahara võraga puu asub kingul, üsna Tülivere oja lähedal. Aastal 1999 mõõdeti puu tüve rinnasümbermõõduks 587 sentimeetrit ja kõrguseks 21 meetrit. Puuhiiu omapäraks on tüves laiutav kaarja ukse taoline avaus. Inimene mahub avausest sisse astuma peaaegu kummardamata. Õõnsuse hämar sisemus on tillukese kambri suurune, kus kaks täiskasvanud inimest mahuvad püsti seisma.

Kohapärimus

Puu kohta on Eesti Kirjandusmuuseumis tallel hulga rahvajutte. Üks vanemaid neist, kirja pandud 1895. aastal, annab teada, et õõnsus ilmus nähtavale 1891. aastal. Siis murdis sügismaru ühe tamme suure, maapinna lähedalt algava haru.
1911. aastal on keegi kohalikest üles märkinud pikema loo pühast ussist, kes elanud tamme juurte all. Mao nimi olnud Piilu. Pererahvas viinud talle pidevalt toiduohvreid. Siis toodud talusse minia, kes sellest kombest midagi ei teadnud ja jätnud ussi toitmata. Kohe surnud talus härg, maolt aga palutud kolm päeva lepitust. Viimaks roomanud uss tamme alt välja. Ta lakkunud härga ja see ärganud jälle ellu. Eesti folklooris on palju lugusid pühast ussist – nastikust, keda hoolega toideti ja kes majale ja perele õnne kindlustasid. Temast oli ka praktilist kasu. Nastiku olulisemaks toiduks on hiired ja seal, kus liikus nastikuid, püsis hiirte hulk tasakaalus.
1939. aastal on kohaliku elaniku Gustav Lehesalu suust üles kirjutatud ütlus, et see puu olevat vana hiietamm. Puule viidud piima ja muid ohvreid. "Esimesed lehmapiimad ja emapiimad oli ikka tammele viidud." Usutud, et kui Tülivere talu peremees sureb, langeb tammelt maha üks oks.
1962. aastal on folkloristid kirja pannud kohaliku elaniku meenutuse, kuidas Tülivere talu noor perenaine viinud 19. sajandi lõpus põlle all ohvriks värskelt tapetud looma liha, ise seda häbenedes.
Tamm olnud abiks riiduläinud noorpaaride lepitamisel. Kui mees ja naine nii tõsiselt tülli olid pööranud, et miski muu nõu enam ei aidanud, saadetud paar õhtul õõnsusesse. Õõnsus oli sedavõrd kitsas, et sinna mahtusid kaks inimest vaid püstijalu, teineteise ligi seistes. Hommikuks oli tüli igal juhul möödas. Tülide lepitamise järgi olevatki puu saanud nimeks Tülivere tamm.
Kirikute ja koguduste seadus

Kirikute ja koguduste seadus (lühend: KiKoS) on Eestis usutemaatikat reguleeriv seadus.
Praegune KKS hakkas kehtima 2002. aastast ja see selle aluseks on 1993. aasta versioon.

Ajalugu

Praeguse seaduse eelkäijad on 1925. ja 1934. aasta analoogsed seadused.
Eestimaa talurahvaasjade komisjon

Eestimaa talurahvaasjade komisjon (saksa Estländische Kommission für Bauernangelegenheiten; vene Эстляндская комиссия крестьянских дел) oli 1856-1893 Eestimaa kubermangus tegutsenud talurahvaküsimustega tegelev komisjon. Komisjoni ülesannete seas oli selgitada, tõlgendada Eestimaa talurahvaseadusi, lahendada nende seaduste rakendamisel tekkivaid probleeme.
Komisjon moodustati 5. juulil 1856 ukaasi "Määrus Eestimaa kubermangu talupoegade kohta" alusel.
Komisjon oli kaheksaliikmeline ja selle eesotsas oli Eestimaa kuberner.
Komisjon likvideeriti 17. aprillil 1893 ukaasi "Balti kubermangude talurahvaasjade komisjonide reeglite kinnitamine" alusel. Komisjoni järeltulija oli Eestimaa kubermangu talurahvaasjade komisjon.
Rivimõrd

Rivimõrd ehk angerjarüsa on tiibadeta üldjuhul jadasse asetatav mõrd suu ja sellega ühendatud juhtaia kõrgusega kuni 0,5 m, mille kaks ühe või mitme pujusega varustatud keret on paigutatud ühe juhtaia kummassegi otsa. Rivimõrd on lõkspüünis.
Juhan Smuuli monument

Juhan Smuuli monument on 1990. aastal Juhan Smuulile Kadrioru parki püstitatud pronksist ja graniidist monument, mis alates 2006. aastast asub Muhus Koguva külas. Monumendi autorid on Tõnu Maarand ja arhitekt Rein Tomingas ning teostaja Ars-Monumentaal.
Kui 1980. aastate lõpus korraldati konkurss Kadrioru parki kujude tegemiseks, siis Tõnu Maarandi esitatud töö pälvis tunnustust ning 1990. aastal paigutati monument Kadrioru parki.
1995. aastal tunnistati J. Smuuli monument "Kultuuri- ja haridusministri 01.06.1995 määrus nr 19" põhjal kultuurimälestiseks.
Kadrioru pargis langes monument korduvalt vandalismi ohvriks. Pärast seda, kui monumenti üritati 1996. aastal varastada, viidi see Ars Monumentaali laoruumi viieks aastaks varjule.
2000. aastal pöördus monumendi autor Tallinna muinsuskaitseametisse sooviga eksponeerida kunstiteost Muhumaal Juhan Smuuli sünnikohas. Läbirääkimised kuju saatuse osas jäid katki, sest Muhu vallavalitsus ei leidnud raha kuju parandamiseks (vargad olid monumendi küljest ära saaginud sõrmed ja kajakad).
19. aprillil 2006 esitas Muhu vallavalitsus Tallinna Kesklinna valitsusele avalduse, milles paluti Smuuli pronkskuju vallale üle anda ning lubati katta kõik monumendi taastamise, transpordi ja paigaldamisega seotud kulud. Muhu vallavalitsuse soovile reageeris Tallinn soosivalt.
15. mai 2006. aasta rahvakoosolekul otsustasid muhulased, et Tallinna poolt Muhu saarele kingitav Juhan Smuuli monument paigaldatakse Koguva küla taha, vanast koolimajast mere poole, Kadakamäele.
Kuid J. Smuuli monumendi ümber puhkes tüli, kuna 2006. aasta mai keskel otsustas Tallinna linnakujunduskomisjon abilinnapea Kalev Kallo eestvedamisel, et lubadusest hoolimata võiks Smuuli monument Muhu asemel kaunistada hoopis Smuuli teed Lasnamäe linnaosas, öeldes: "Kui muhulased Smuuli tahavad, võivad nad endale oma Smuuli teha". Taoline ootamatu otsus ärritas muhulasi. "Muhu ongi Smuuli teinud, ta on siin sündinud, Kallo tehku endale ise Smuul," ütles toonane Muhu vallavanem Tiit Peedu ja lisas: "Me püstitame siis Smuuli asemele Kalev Kallo kipsist kuju ja paneme kajaka külge. Olen kindel, et selle heaks on kõik valla inimesed nõus annetama." Tüli J. Smuuli monumendi ümber leidis kajastamist ka meedias, ajalehes Postimees ilmus selle kohta karikatuur.
Monumendi Lasnamäele paigutamise vastu oli lisaks Muhu vallale ka monumendi autor Tõnu Maarand. "Niikaua, kui mina elan, Smuul Lasnamäele ei lähe," kinnitas ägestunud skulptor.
2006. aasta mai lõpus otsustas Tallinna linnavalitsus siiski J. Smuuli monumendi Muhu vallale ühe krooni eest müüa. Ametlik otsus võeti vastu 14. juunil 2006.
19. juuli 2006 avatigi Muhus Koguva Rannamäel pidulikult Juhan Smuuli monument. Monumendi avamisel osales ka toonane Tallinna linnapea Jüri Ratas.
Monument paikneb sadakond meetrit merest eemal, keset kadakaid ja on vaatega mere poole.
Virmalised (rahvatantsurühm)

Virmalised on Austraalias Sydneys tegutsev Austraalia eestlaste rahvatantsurühm.
Rühm asutati 1930-1933. Esimene fikseeritud esinemine oli 1934. Rühma võtmeisikuid: Hulda Kuusik, Annelie Sildnik, Kaie Sumbak (Päts), Madis Alvre.
Risti vald

Valla asulad

Vallas oli üks alevik ja neli küla.

Alevikud

Risti

Külad

Jaakna, Kuijõe, Piirsalu ja Rõuma.
Hormoonravi

Vähivastase hormoonravi ajalugu

1896. aastal avastas Glasgow' kirurg George Beatson, et kolmel patsiendil, kes põdesid rinnavähki, oli eemaldatud munasarjad ja see oli andnud positiivse tulemuse. See oli esimene näitaja, et vähi kulg on seotud hormoonidega. Beatsoni uurimus juhtis teadlaste tähelepanu leitule ja teadlased hakkasid otsima viise, kuidas peatada östrogeeni ja vähi seost.
1937. aastaks Dodds & Robinson leiutasid aine nimetusega dietüülstilböstrool, mis andis vähivastaseid tulemusi. Viga oli selles, et suurtes doosides manustamine põhjustas palju kõrvalnähtusid. Hoolimata sellest sai ravimist valikuline ravim eesnäärmevähi raviks.
1969. aastal sünteetiline östrogeeni blokeerija tamofikseen, oli esmakordselt kasutuses rinnavähi vastase ravimine Christie haiglas Manchesteris. Nüüd on tamfikseen laialdaselt kasutatud rinnavähi ravimiseks.
2002. aastal Suurbritannia Vähiuuringute uurimus IBIS I näitas, et tamofikseeni on võimalik kasutada ka rinnavähi ära hoidmiseks äsja menopausi põdenud naistel. Siiski on tamofikseenil kõrvalmõjud, Suurbritannia Vähiuuringud leidsid uue östrogeeni toime peatava ravimi Arimidexi (toimeaine anastrosool), mis on sama efektiivne, kuid vähemate kõrvalmõjudega.

Hormoonravi psoriaasi vastu

Psoriaasi raviks kasutatakse paikseid hormoone.

Kõrvalmõjud

Paiksetel hormoonidel on palju kõrvalmõjusid. Paiksed hormoonid võivad tekitada nii sisemisi kui välimisi kõrvalmõjusid.

Sisemised kõrvalmõjud

Sisemisi kõrvalmõjusid paiksete steroidide korral tekib harva. Peamiselt tekivad need pikemaajaliste tugevate steroidide kasutamisel. Kui nädalas kasutatakse üle 50 g klobetasoolproprionaati või üle 500 g hüdrokortisooni võib steroidide imendumine olla neerupealiste töö allasurumise või Cushigi sündroomi tekkeks.

Hormoonravi vähi vastu

Vähiraviga seoses kasutatakse hormoonravi enamasti pärast operatsiooni remissiooni säilitamiseks või pikendamiseks. Hormoonravi kasutatakse kas koos keemiaraviga või pärast seda.

Hormoonravi rinnavähi vastu

Rinnavähi korral kasutatakse antiöstrogeen ravi, kui kasvaja on hormoonitundlik. Ravim takistab organismis leiduval östrogeenil vähkkasvaja arengu toetamist. Ravim blokeerib östrogeeni kasvajat stimuleeriva toime ja aeglustab vähirakkude teket.

Hormoonravi eesnäärmevähi vastu

Eesnäärmevähi korral on kasutusel androgeeni deprivatsioon ehk androgeeni mahasurumine. Androgeen soodustab eesnäärmevähi korral vähirakkude teket. Ravi eesmärgiks on androgeeni toime mahasurumine ja vähirakkude kahanemine või kasvamise aeglustamine.
Anagni

Ülevaade

Anagnis on säilinud keskaegse mägiküla hõng, mida iseloomustavad väikesed käänulised tänavad ja järsud teed. Linn on ehitatud Rooma piirimüüridega ümbritsetud alale.
Gustav Valgma

Gustav Valgma ((30. september 1917 – 2. veebruar 1997) oli eesti kirjastustegelane ja ajakirjanik.
1953 juunist 1954 detsembrini oli ta Eesti NSV Kultuuriministeeriumi Kirjastuste ja Polügraafiatööstuse Peavalitsuse ülem.
Hiljem oli ta pikaaegne kirjastuse Perioodika direktor.
Teofil Teder

Teofil Teder (9. veebruar 1900 Tallinn – 31. detsember 1961 Toronto) oli eesti jurist.
Osales Vabadussõjas, õppis 1921–1925 Tartu Ülikoolis õigusteadust, töötas 1923–1925 Tartu linnavalitsuses, alates 1925. aastast Eesti siseministeeriumis (viimati Omavalitsuste Talituse inspektor). 1940 Saksa vähemusrahvuse kultuuromavalitsuse likvideerimiskomisjoni esimees.
1944. aastal põgenes Saksamaale, 1949. aastal asus Ameerika Ühendriikidesse ning 1950. aastal Kanadasse.
2004. aasta autoralli maailmameistrivõistlused

Muutused

Pärast formaadimuutust kuulus MM-sarja varasemast kaks etappi rohkem, kokku 16. Lisandusid Mehhiko (märtsis) ja Jaapani (septembris) ralli.
Hooaeg algas traditsiooniliselt legendaarse Monte Carlo võidusõiduga, viimane etapp toimus aga Suurbritannia asemel Austraalias.
Viis tehasemeeskonda osales kõigil sarja etappidel: tiitlikaitsja Citroën, Peugeot, Ford, Subaru ja aastase vaheaja järel naasev Mitsubishi.

Etapid

Vaata artiklit autoralli maailmameistrivõistluste etappide loend
Silver Sepp

Silver Sepp (sündinud 29. septembril 1982 Treimani külas Pärnumaal) on eesti muusik, fantaasiapillimängija. 
Kasutab pillidena jalgratast, naelapilli, veega täidetud pesukaussi, kohvitopsi jne.
Ta on olnud tegev ansamblites Svjata Vatra ja Bombillaz.
Ta on ansamblis Ro:toro löökpillimängija, kus ta mängib kausipille.

Haridus

2006–2010 traditsiooniliste kunstide magistrantuur, Telemargi Ülikool Raulandi Kolledž, Norra  
2001–2006 Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia, pop-jazz-osakond, laulu eriala  
1998–2001 Häädemeeste Keskkool  
1992–1998 Häädemeeste Muusikakool, klarneti eriala  
1989–1998 Metsapoole Põhikool

Fantaasiapillid

Silver Sepp on tähelepanu pälvinud omanäoliste isetehtud fantaasiapillidega, mis on sageli meisterdatud taaskasutusmaterjalidest. 
Näiteid:
Vanast võrguhargist tehtud naelapill
Kanalisatsioonitorud
Jalgratta esiratas
Vesitrummid (tehtud kuuest pesukausist ja 20 l veest)

Isiklikku

Varasema elukaaslase Cätlin Jaagoga on tal tütar Emma (sündinud 2005).
Ta on abielus poetess Kristiina Ehiniga. Neil on tütar Luike.
Pjotr Anohhin

Pjotr Kuzmitš Anohhin (Пётр Кузьмич Анохин, 14. jaanuar/26. jaanuar 1898 Tsaritsõn – 5. märts 1974 Moskva) oli vene füsioloog.
Ta oli Ivan Pavlovi nimekamaid õpilasi. 
Ta arendas funktsionaalsete süsteemide teooriat, mille kohaselt käitumisakti kirjeldab tagasisidetsükkel.
Tornimäe Põhikool

Tornimäe Põhikool on põhikool Saare maakonnas Saaremaa vallas Tornimäe külas.
Kooli ajalugu algab aastast 1854, kui asutati Tornimäe kihelkonnakool. 1873. aastal sai kool endale oma maja. 1918. aastal sai kooli nimeks Uuemõisa Kõrgem Algkool. 1992. aastal sai kooli nimeks Tornimäe Põhikool.
Starobin

Ajalugu

Asulat mainitakse esimest korda XVI sajandil. Starobin oli toona osa Słucki vürstiriigist, mis kuulus Olelkowiczitele, seejärel aga Radziwillidele. Aastal 1654 sai asula õiguse iga nädal turg avada, samuti võis seal neli korda aastas laata pidada. Alev sai Starobinist aastal 1680, toona kuulus see Navahrudaki vojevoodkonda.
Poola jagamisel läks Starobin aastal 1793 Venemaa koosseisu. Seal kuulus Starobin Minski kubermangu. Alev läks koos ümbruskonna asulatega XIX sajandi alguses Wittgensteinide valdusesse, hiljem aga kuulus see Hohenlohedele. Aastal 1886 oli alevis kaks õigeusu kirikut ja kaks poodi, üks tavaline ja kolm juutide kooli, õllevabrik.
1919. aastal hakkas Starobin kuuluma Valgevene NSV koosseisu.
Riia Püha Jakobi kirik

Kirikuhoone

Püha Jakobi kiriku pikkus on 20 meetrit, laius aga 24 meetrit. Kiriku kõrgus on 86 meetrit. Torni tipus on kukke kujutav tuulelipp, mis pandi sinna aastal 1736. Koori osa on ilma apsiidita.
Interjööris on kasutatud gooti stiilis kirikute juures haruldast taimornamenti, mis ehib sammaste kapiteele.

Ajalugu

Kirikut on esimest korda mainitud aastal 1225, mil hoone sisse pühitseti. Toona oli tegemist tavalise kirikuga, katedraali funktsioone täitis aga Riia toomkirik. Ehitus ise algas ilmselt aastal 1212. XV sajandil asuti kirikule ehitama kivist torni, samuti ehitati selle juurde Püha Risti kabel.
Aastal 1522 algas Riias jutlustega Püha Jakobi kirikus ja Riia Püha Peetri kirikuis reformatsioon Liivimaal, mis lõpetas Riia peapiiskopi võimu. Püha Jakobi kirikust sai luterlik kirik, kus jutlusi peeti läti keeles (tõenäoliselt ka liivi keeles).
Rzeczpospolita ja katoliku kiriku ülemvõimu taastamise järel tugevnes Rooma paavstile alluva poola katoliku kiriku mõju usupuhastusega luteri usku läinud Läti ja Liivimaa elanikkonnale. Riias tõi see kaasa selle, et Püha Jakobi kirik anti katoliiklastele üle.
1582. aastal kehtestas Rooma paavst Gregorius XIII uue ehk Gregoriuse kalendri järgse ajaarvamissüsteemi, mis Poola kuninga Stefan Batory korraldusega viidi sisse ka 1582. aastal Liivimaa hertsogkonnas ja Riia linnas. Korraldus uuele ajaarvamisele üleminekust täideti Riia rae poolt alles 1584. aastal, pärast suure rahatrahviga ähvardamist. Riia rae allumine Poola keskvõimu nõudmistele, kutsus esile 1584. aasta jõulude ajal rahvarahutused Riias, nn 1584.–1589. aasta Kalendrirahutused. Uue kalendri järgi peetava jõulumissa ajal tungisid Riia linnakodanikud Püha Jakobi kirikusse ning rüüstasid selle.
1621. aastal läks Riia nagu kogu Liivimaa Rootsi kuningriigi koosseisu ja protestantism taaskehtestati usundina. Rootsi kuningas Gustav II Adolf muutis Püha Jakobi kiriku Rootsi garnisoni luteri kirikuks, kus peeti jutlusi ka saksa ja eesti keeles, kuid pärast 1710. aastat sai Jakobi kirik Vene krooni kirikuks. 1736. aasta septembris alustas Riias jutlustusi Riia Jakobi kirikus vendade koguduse ehk hernhuutlaste liikumise rajaja krahv Nikolaus Ludwig von Zinzendorf.
Kiriku kõrval kabelis hakkas aastal 1675 tegutsema kool, mis kasvas välja endisest jesuiitide kolleegiumist. See kandis nime Schola Carolina.
Aastal 1765 restaureeriti tornikiiver, ühtlasi muudeti see barokseks. Aastal 1782 ehitati ümber peasissekäik. Kirikutorni asetati neli kella, aga Esimese maailmasõja ajal viidi need Venemaale ning need läksid kaotsi. Riia Jaani kiriku altarit ehib Johann Köleri maal “Halastus”. Aastal 1901 asendati senine vana altar uuega.
1777. aastast pidas Riia Jakobi kirikus eestikeelseid jumalateenistusi Eesti kogudus. Riia Jakobi eesti koguduse kellamees ja koguduse eeslaulja oli Viljandimaalt pärit Kikka Jaak, kelle Riias sündinud poega Kristjan Jaak Petersoni (1801–1822) peetakse Eesti rahvuskirjanduse loojaks.
Aastal 1923 toimus referendum, kus rahvas otsustas, kellele kirik kuuluma peaks. Referendumi tulemusel sai kirik katoliiklastele, kes võtsid selle kasutusele Riia peapiiskopkonna katedraalina.
Kajar Kase

Kajar Kase (sündinud 29. mail 1980) on eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja.
Ta lõpetas 2005. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal.
Ta töötas kuni 2018. aastani Eesti Televisiooni saate "Ringvaade" vastutava toimetajana. Alates 2018. aastast on ta Reformierakonna kommunikatsioonijuht.
STS-51-L

Meeskonna saatus

Mereväe tuukrid leidsid Challengeri meeskonnaruumi 7. märtsil. Järgmisel päeval kinnitati, et leitu on meeskonnaruum ja hukkunute säilmed olid endiselt seal. Kabiin oli veega kokkupõrke tagajärjel rängalt kannatada saanud ja kõik meeskonnaruumi aknad olid purunenud. Tuukrid eemaldasid meeskonnaliikmete surnukehad rusudest. Astronaute lahkasid mereväe kohtuarstid, aga ühegi meeskonnaliikme täpset surmapõhjust välja selgitada ei õnnestunud.
Uurimise ajal märkasid meeskonnaruumi uurinud spetsialistid, et mitmed piloodi juures asunud lülitid polnud tavapärases stardiaegses asendis. Katsed näitasid, et süstiku purunemine ja kokkupõrge ookeaniga ei saanud neid nihutada, ning neil olid peal katted, mis kaitsesid juhusliku lülituse eest. See asjaolu jättis alles versiooni, et piloot ise oli lülitused teinud, kui üritas asjatult voolu taastada. Lisaks olid 3 neljast ookeanist leitud astronautide avariihapnikupakist manuaalselt aktiveeritud. Seetõttu arvatakse, et kui kabiin ei dehermetiseerunud järsult, võis kogu meeskond või osa neist süstiku purunemise üle elada ja nad hukkusid alles kabiini merre kukkumisel. Eksperdid on kindlad, et meeskonnal polnud võimalik pärast süstiku purunemist eluga pääseda, sest süstiku kabiin liikus veega kokku puutumise ajal kiirusega ligikaudu 333 km/h.
Karl Zaleman

Karl Germanovitš Zaleman (vene keeles Карл Германович Залеман; 9.01.1850 (28.12.1849) Tallinnas, tolleaegses Revalis, Eestimaa kubermangis – 13.12.1916 (30.11) Peterburis) oli Venemaa keeleteadlane, iranist, ja Keiserlik Peterburi Teaduste Akadeemia liige. Ta õppis ja töötas Peterburi ülikoolis. Aleksandr Freiman oli tema õpilane.
Jānis Neimanis

Jānis Neimanis (18. märts 1852 Piltene, Läti – 1904) oli Läti ja Eesti loomaarstiteadlane.

Elulugu

Jānis Neimanis on bioloogi poeg.
1873–77 õppis Neimanis Tartu Veterinaarinstituudis. 1879. aastal kaitses ta samas veterinaariamagistri kraadi väitekirjaga "Experimentelle Untersuchungen über die Wirkung der Borsäure" (Dorpat, 1879). 1882 ja 1887–88 täiendas ta end Louis Pasteuri, Rudolf Kochi jt juures.
Neimanis oli 1880–85 Bulgaarias sõjaväe peaveterinaararst ning tsiviilametkonnas veterinaariaosakonna juhataja, hiljem taas sõjaväe veterinaararst.

Teadustöö

Jānis Neimanis uuris TVI-s (professor E. Zemmersi juhendamisel) esimesena Eestis boorhappe kasutatavust desinfitseeriva vahendina veterinaarpraktikas. Ta avaldas töid boorhappest ja kasuistlikke artikleid. Neimanis valiti Lyoni Veterinaarmeditsiini Ühingu ja Pariisi Veterinaarmeditsiini Keskühingu liikmeks.
Jaava keel

Arvsõnad

Ngoko jaava keel vasakul, Krama jaava keel paremal
1 = siji – setunggal

2 = loro – kalih

3 = telu – tiga

4 = papat – sekawan

5 = lima – gangsal

6 = enem – enem

7 = pitu – pitu

8 = wolu – wolu

9 = sanga – sanga

10 = sepuluh – sedasa

50 = séket – séket

100 = satus – setunggal atus

1000 = sewu – setunggal éwu
Tytuvėnai regionaalpark

Tytuvėnai regionaalpark (leedu keeles Tytuvėnų regioninis parkas) on regionaalpark Põhja-Leedus Kelmė, Radviliškise ja Raseiniai rajoonis.
Tytuvėnai regionaalpark asub Žemaitija lääneosas. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta Tytuvėnai ja Šiluva ümbruse metsi, sealset ökosüsteemi ning katoliiklikku kultuuripärandit.
Tytuvėnai regionaalpargi territooriumist on 45,4% metsaga kaetud. Tytuvėnai ümbruskonna männikud on üks vanemaid kuurorte Leedus. Užpelkiais asub mitme kilomeetri pikkune põhjast lõunasse kulgev kivikülv, mida kohalikud kutsuvad Rūžaks. Ümbruskonnas on ka mitmeid märgalasid, kus asuvad linnuvaatlustornid. Regionaalpargi territooriumil elab mustlaik-apollo.
Regionaalpargis asuvad mitmed kultuurimälestised, neist olulisemad on Tytuvėnai kirik ja kloostrikompleks, samuti ka Šiluva kirik ja kabel. Tytuvėnais asuvad veel aastal 1875 valminud õigeusu kirik ja Pagryžuvyse mõisa omanike kabel-mausoleum. Regionaalpargi territooriumil asuvad kaks linnamäge, kaks mõisakompleksi ja mitmed vanad kalmistud.
Tytuvėnai regionaalpargi halduskeskus asub Tytuvėnais aadressil Miško g. 3. Teine tähtsam asula regionaalpargi territooriumil on Šiluva alev. Regionaalpargi pindala on 18 159 hektarit. Kaitsealade all on kokku 39,7%, reservaadi all 1,5% regionaalpargi territooriumist.
Tallink (laev)

Tallink oli laevakompaniile Tallink kuulunud parvlaev.
Ehitatud aastal 1972 Prantsusmaal kui Svea Regina, kandis laev enne Eestisse tulekut nime Scandinavian Sky. Tallink sõitis Tallinna–Helsingi liinil aastail 1990–1996. Laeval kogumahutavusega 10 341 oli 1000 reisija- ja 170 autokohta ning see oli Tallinna–Helsingi liinil esimene parvlaev.
Liiniliiklust Soome lipu all alustanud Tallinkil heisati Eesti lipp 30. juunil 1992. Laev lammutati 2005. aastal Indias.

Juhtum Suomenlinna lähedal

22. aprillil 1995 kell 8.48, umbes 15 minutit pärast väljumist Helsingi sadamast sõitis laev tihedas udus Suomenlinna lähedal karile. Reisijad evakueeriti kiiresti. Ükski reisija ega laevapereliige viga ei saanud, kuid laev sai kahjustada.
Nädalapäev

Nädalapäev on üks nädala seitsmest eri nimetusega päevast. Nädalapäevad on esmaspäev, teisipäev, kolmapäev, neljapäev, reede, laupäev ja pühapäev.
Laupäeva ja pühapäeva koos kutsutakse nädalalõpuks ehk nädalavahetuseks. Paljudes riikides on need kaks päeva puhkepäevad. Ülejäänud viis päeva on töö- ehk argi- ehk äripäevad.
Tarmo Raudsepp

Tarmo Raudsepp (sündinud 4. detsembril 1981) on eesti endine jalgrattur, Tabivere vallavanem.
Ta on lõpetanud Palamuse Keskkooli ja Tartu Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 2001 astus Tartu ülikooli kehakultuuriteaduskonda.
2007. aastal võitis ta Võru rattaralli.
Tema isa Kalev Raudsepp oli 1993–2000 Tabivere vallavanem.
Artur Tenno

Artur Tenno VR I/3 (21. juuli 1894 Kastre-Võnnu vald, Tartumaa – 11. aprill 1963 Tori) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). 
Korp! Sakala vilistlane.
1935–1940 5. Suurtükiväegrupi ülem Viljandis.
Peterburi metroo

Peterburi metroo (kuni 1992. aastani V. I. Lenini nimeline Leningradi metroo; vene Петербургский метрополитен) on Peterburis alates 1955. aastast töötav metroo.
Peterburi metrool on 5 liini kogupikkusega 112,5 km ja 67 jaama.
Metroo rajamist alustati 1940. aastal. Metroo rajati geoloogiliste tingimuste tõttu tavalisest sügavamale.
Kuressaare kaubahoov

Kuressaare kaubahoov on endisaegne kaubahoov Kuressaares Kauba tänaval. Kaubahoovi esinduslikeim ehitis – kaubahoovi ärihoone – on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Kaubahoov on ehitatud 1845. aastal. Algselt ühekorruselisele hoonele ehitati 1853. aastal juurde teine korrus kolmnurkfrontooniga ja sammaskäik. Projekti autor oli linnaarhitekt J. F. Schrader.
Kaubahoov on stiililt klassitsistlik.
100 meetri tõkkejooks

100 m tõkkejooks on kergejõustiku ala, mida enamasti viljelevad naissportlased. Meestel on lähedane ala 110 m tõkkejooks. Sisekergejõustikus võistlevad nii mehed kui naised 60 meetri distantsil.
Naistel on tõkked 84 cm, meestel 107 cm kõrgused.