google/wiki40b huggingface dataset:
Kareda valla vapp

Kareda valla vapp on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Kareda valla vapp.
Vapp on kinnitatud 17. septembril 1992.

Vapi kirjeldus

Hõbedasel kilbil kaks ülaservast lähtuvat allasuunatud sinist teravikku. Kilbi alapoolel must rõngasrist mis on moodustatud Kreeka ristist ja rõngast.

Põhjendus

Vapi värvid viitavad maakonna vapile, samuti rahvusvärvidele. Vapil kajastub soode vahel asuva valla pikk ajalugu, tema paiknemine erinevate huvide ristumiskohas.
Põlvnemine

Põlvnemine on isendi või indiviidi seotus oma esivanematega.
Indiviidi põlvnemist uurib genealoogia.
Laiemas mõttes räägitakse ka rasside või liikide ja teiste taksonite põlvnemisest, pidades silmas seotust fülogeneetiliselt eelnevate taksonitega.
Inimese põlvnemist eellasliikidest nimetatakse antropogeneesiks, seda uurib füüsilise antropoloogia haru.
Joe Friel

Joe Friel on USA kestvusspordialade treener.
Teda teatakse kõige paremini triatloni- ja jalgrattatreenerina, aga ka raamatute "The Triathlete's Training Bible", "The Cyclist's Training Bible", "The Mountain Biker's Training Bible" (eesti keeles "Maastikuratturi treeningupiibel" 2004), "Going Long: Training for Ironman-Distance Triathlons" ja "Your First Triathlon" autorit.
Frielil on magistrikraad treeninguõpetuses, ta on USA Triathloni (triatloni, duatloni jm juhtorgan) ja USA Cycle'i (rattaspordi juhtorgan) sertifitseeritud tipptreener. Ta on USA Triathlon National Coaching Commissioni (treenerite komitee) asutajaliige ja endine esimees. Ta tegutseb ka ärimaailmas, olles veebipõhise tarkvarafirma Training Peaks asutaja ja treeningpiiblite väljaandja.
Friel treenis Ryan Boltonit, kes on osalenud olümpiamängudel. Bolton võitis 2002. aastal Lake Placidi Raudmehe võistluse. Friel kasutab treeningu periodiseerimismetoodikat, mille töötas välja Tudor Bompa.
Franklini maakond (Illinois)

Franklini maakond (Franklin County) on maakond USA-s Illinoisi osariigi lõunaosas. Geograafilised koordinaadid on 38° 00′ N, 88° 56′ W
Maakonna halduskeskus on Benton ja suurim linn West Frankfort.
Maakonna pindala on 1117 km², millest 58 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 39 561. Aastal 2000 oli elanike arv 39 018.

Ajalugu

Franklini maakond moodustati 2. jaanuaril 1818. aastal Gallatini ja White'i maakonna osadest. Maakond sai nime poliitiku, teadlase ja leiutaja Benjamin Franklini järgi.
Heimar Lenk

Isiklikku

Ta ema on Endla Lenk, isa on Aleksander Lenk ja õde on Marika Tuus. Alates 2016. aasta 24. juunist on Lenk abielus Helle Virt-Lengiga. Heimar tegi abieluettepaneku 2016. aasta aprillis.
Lenki on  mõjutanud ameerika kirjaniku Robert Greene’i raamat "48 võimuseadust" ja raamat "Bilderbergi grupi saladus".
Lenk on enne abiellumist elanud Tallinnas Nõmmel, ent pärast abiellumist elab koos abikaasaga Põlva korteris. Nõmme esimesest elukohast lahkus Lenk 1995. aasta suvel omandireformi tõttu Nõmmel asuva kivimaja ülemisele korrusele ja pidi maja loovutama maja omanike järeltulijale Vello Andres Pettaile. Lenk on Nõmmelt lahkumist meenutanud järgmiselt: ,,Viimane päev oli niimoodi, läksime kolmekesi nuttes autosse. See oli küüditamine!". Pikemalt on ta oma meenutusi jaganud filmis "Verised majad". Lenki sõnul aitas Pettai neil kolida, andes selleks auto ja raha. Pettai sõnul tegi välja kolimise ettepaneku Lenk.
Visual Basic

Hello, world

Hello world programm Visual Basicus:

Private Sub Form_Load()
    ' näita lihtsat teatekasti tekstiga "Hello, World!"
    MsgBox "Hello, World!"
End Sub
Marvelė

Marva

Marvelė läänepoolseim osa kannab nime Marva. Seal asub Marvelė ehk Marva mõisa hoonetekompleks, ka paiknevad seal Kaunase veepuhastusjaam ja hobusetallid. Marva idapiiriks on Via Baltica, mis ühendab Marvelėt Vilijampolė vallaga.
Marva läänepoolseimas otsas Via Baltica ääres asub Marvelė linnamägi. See on 17–20 meetri kõrgune küngas, mis oli kasutusel teise aastatuhande algul. See on nelinurkse põhiplaaniga, 13 meetrit pikk ja 7 meetrit lai. Selle ligipääsutee asus lõunaküljel, tee-ehitus on seda osaliselt rikkunud. Linnuse all Nemunase orus asub samast ajast pärit ühe hektari suurune aastal 1986 uuritud muinasasula.

Marvelė muinaskalmed

Marvelės asub ka muistne kalmistu, mis on pindalalt Baltimaade suurim. Sealsete kalmete kogupindala on 58 995 m², kalmistu on aastast 1912 muinsuskaitse all. Kalmistu koosneb kahest kalmete rühmast.
Kalmete uuringud kestsid vahemikus 1991–2006. Kalmed olid kasutusel II–XII sajandil. Matusekombed varieeruvad läbi aegade, kalmetes on nii laibamatuseid kui ka põletusmatuseid. Mõned hauad olid hauapanusteta, teised olid ohtrate hauapanustega. Kokku oli kalmistule maetud vähemalt 1500 inimest. Lisaks inimestele maeti sinna ka hobuseid – kalmetest leiti ligi 300 hobusehauda (mujalt Leedust on neid teada vaid üksikuid). Märkimisväärne on asjaolu, et kuigi kalmistu oli kasutusel sajandeid, ei kattunud seal mitte ühtegi hauda.
Eric Dier

Koondisekarjäär

Debüüdi Inglismaa rahvuskoondises tegi ta 14. novembril 2015 sõprusmängus Prantsusmaa vastu.
Esimese värava lõi ta koondise särgis 26. märtsil 2016 sõprusmängus Saksamaa vastu.
2016. aasta Euroopa meistrivõistluste esimeses alagrupimängus lõi ta värava Venemaa vastu.
2018. aasta maailmameistrivõistluste kaheksandfinaalis kohtus Inglismaa Colombiaga. Mäng lõppes nii normaal- kui ka lisaaja järel viigiseisul 1:1. Järgnenud penaltiseerias realiseeris Dier otsustava löögi, tuues Inglismaa koondisele esimesel võidu penaltiseerias pärast 1996. aasta Euroopa meistrivõistlusi.
Rulon Wells

Rulon Seymour Wells III (30. aprill 1919 Salt Lake City – 3. mai 2008 Salt Lake City) oli ameerika keeleteadlane ja semiootik.
Ta lõpetas Utah' Ülikooli bakalaureusena 1939. aastal. Ta töötas Yale'i Ülikooli professorina.
Koos Thomas A. Sebeokiga on ta termini "zoosemiootika" autor.
Tisza

Tisza [t'issa] (ungari; rumeenia Tisa, ukraina ja serbia Тиса) on jõgi Euroopas Doonau jõgikonnas.
Algab Metsa-Karpaatidest. Laskunud Kesk-Doonau madalikule, voolab algul läände, siis edelasse ja lõpuks lõunasse ning suubub Doonausse vasakpoolse lisajõena. Jõe pikkus on 1308 km.
Tisza voolab kesk- ja alamjooksul settelisel tasandikul, mis pole kuigipalju kõrgem Tisza tavalisest veetasemest. Seetõttu tekitab liiga kiire lume sulamine või tugevad vihmad Tisza ääres tihti üleujutusi.
30. jaanuaril 2000 toimus Rumeenias Baia Mare kullakaevanduses tsüaniidileke. Jäägihoidla tammi tagant pääses valla 100 000 m³ kõrge tsüaniidisisaldusega reovett. Vabanenud tsüaniidi koguseks hinnatakse umbes 120 tonni. Sellest kogusest piisas, et põhjustada ökokatastroof Szamosi ja Tisza jõel ning Doonau alamjooksul.
Tisza ja Bodrogi jõe ühinemiskoha ümbruses asub 2002. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse kantud Tokaj-Hegyalja veinipiirkond.
Ähijärve

Loodus

Kõrgeim mägi on küla lõunaosas asub Korgõmägi (124 m). Mitmed kõrgemad tipud on ka küla põhjaoas. Nende seas näiteks Lukatsi mägi (112 m) ja Nurmõmägi (111 m).
Küla lääneosas asub Ähijärv. Sealt saab alguse Ahelo jõgi, mis voolab itta Suurde Pehmejärve ja jätkab sealt teed lõunasse. Küla idaosas Suure Pehmejärve lähedal asub ka Väikene Pehmejärv. Küla põhjaosas asuvad Väikene Saarjärv, Suur Saarjärv (kust saab alguse Mustjõgi, Sibula järv, Küünimetsa järv ja Kaugjärv. Samuti on külas mitmeid väiksemaid järvi (näiteks Saarjärve Kogrõjärv).
Küla kirdenurka jääb Kaugjärve soo ehk Äestamise soo.
1. Eesti Piirikaitserügement

Isikkoosseis

1. Piirikaitserügementi hakati formeerima veebruaris 1944, esimeseks formeerijaks oli major Elmar Adof ja seejärel major Jaan Tamm, endine Eesti sõjavägede Sõjakooli rektor, kes määrati ka rügemendi ülemaks.
I Pataljon ja staabikompanii formeeriti Rakveres, kus pataljoni astus palju endisi Virumaa metsavendi, pataljoni ülemaks määrati kapten Aleksander Veelma.
II Pataljoni hakkas formeerima Tallinnas leitnant Henn Heinaru, kuid lõpule viis selle kapten Eduard Ausmees, kes määrati ka pataljoni ülemaks. II Pataljoni 7. Kompanii moodustati Paides.
III Pataljoni hakkasid formeerima major Elmar Adof ja leitnant Villu Mere, kuid lõpule viis selle "Erna II" üks juhte major Raimond Hindpere ning pataljoni tuumiku moodustasid endised "Erna" gruppi kuulunud mehed.

Tegevus

Rügement suunati 1944. aasta veebruari lõpul koondumiskohta Petserisse ning allutati Saksa 207. julgestusdiviisile ja rakendati Kagu-Eestis Pihkva järve rannakaitsele Kolpino saarel ja Võõpsu piirkonnas. Rügemendi staap asus Holohalnajas.
1944. aasta suvel tegutses rügement ka Värska, Laossina, Kolpino saare, Listovka, Võõpsu, Kavastu ja Luunja piirkonnas. Rügement osales 17. septembril 1944 Tartu lahingus ning purustati 1944. aasta sügislahingutes Lõuna-Eestis.
Aavo Otsar

Aavo Otsar (8. november 1941 Kohtla-Järve – 26. märts 2004 Tartu) oli eesti majandusteadlane.

Elulugu

Aavo Otsar oli töölise poeg.
Lõpetas 1960 Kohtla-Järve 5. Keskkooli, 1965 Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. Oli 1965–1968 Eesti NSV TA Majanduse Instituudi teadur, aastast 1968 TÜ raamatupidamise kateedri assistent, 1970–1992 vanemõpetaja, aastast 1992 rahanduse ja arvestuse instituudi õppeülesande täitja. Õpetanud finantsaruandluse analüüsi, maksuarvestust, ettevõtte majandusanalüüsi.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: ettevõtete majandustegevuse analüüs. Pärast TÜ-st lahkumist töötas ettevõtteis pearaamatupidajana. Koos Moskva teadlastega osalenud uurimisprojektis "Tootmiskoondiste efektiivsuse suurendamise reservid" ja projektis "Tartu Kliinilise Lastehaigla kulude võrdlev analüüs". Üle 30 teadustrükise, sh 1 monograafia, õppevahendid ja õppemetoodilised materjalid.
Vello Lään

Elukäik

Ta lõpetas 1955. aastal Tartu 1. Keskkooli.
Lään on teinud ajakirjanikutööd nii raadios, televisioonis kui ka ajalehes. 
Toimetas 15 aastat Eesti Põllumajanduse Akadeemia ajalehte. Juhtis koos kolleeg Lembitu Kuusega Eesti Televisioonis laupäevaõhtust meelelahutussaadet.
Tema enda sõnul meeldivad talle kõige rohkem korvpallireportaažid, seda nii teles kui ka raadioeetris.
Lään on Eesti esimese eraraadiojaama Tartu Raadio looja ja kauaaegne peadirektor. Raadiojaam alustas tegevust 30. septembril 1991. 
2004–2009 oli ta raadio Sun FM saatejuht. Alates 2004. aastast on ta Raadio Marta saatejuht. Spetsiifika on ikka sport ja väärt teadmised elust enesest.
Ta on olnud Eesti Ringhäälingute Liidu (ERL) ja ringhäälingumuuseumi üks asutajatest. Lään oli palju aastaid ERLi juhatuse esimees.

Raamatud

Vello Lään on kirjutanud ja koostanud mitmeid raamatuid. Paljud neist on teatmeteosed, mis räägivad ühest või mitmest spordialast. Kuid ta on kirjutanud ka lennundusest, saunast ja saunaskäimisest, veinidest ("Joogiraamat", 1993) ning kogunud kaantevahele tuhandeid anekdoote, nalju ja aforisme. Lään on kogunud ka erinevaid rekordeid ja nimetab end "rekordifriigiks". Lään on raamatuid ka tõlkinud, mh inglise ja bulgaaria keelest. Lään on kasutanud ka pseudonüümi Vallo Sirel.
Aleksandr Puštov

Koondis

Aleksandr Puštov on Eesti jalgpallikoondist esindanud 10 korral ja löönud ühe värava. Oma koondisedebüüdi tegi Puštov 3. juunil 1992 sõpruskohtumises Sloveenia vastu. Ta viibis platsil kõik 90 minutit. See oli koondise esimene kohtumine pärast taasiseseisvumist. Oma debüüdi samas mängus tegid veel Meelis Lindmaa, Urmas Kaljend, Urmas Hepner, Igor Prins, Toomas Kallaste, Martin Reim, Indro Olumets, Sergei Ratnikov, Tarmo Linnumäe, Risto Kallaste, Viktor Alonen, Mart Poom, Urmas Kirs, Marko Kristal. Mäng Lõppes viigiliselt 1:1. Puštov oli mängupäeval 28-aastane. Samas mängus lõi ka tema Eesti ainukese värava. Sellega oli ta esimene mängija pärast Eesti iseseisvuse taastamist, kes oma debüütmängus värava lõi. Hiljem on seda saavutust korranud Jaanus Sirel ja Urmas Rooba.
Lestalised (kalad)

Eesti liigid

Eestis elavaist kaladest kuuluvad sellesse seltsi kammeljas (Psetta maxima), lest (Platichthys flesus), soomuslest (Limanda limanda) ja merilest (Pleuronectes platessa).
She's in Parties

"She's in Parties" on Briti rokkbändi Bauhaus laul ja ühtlasi singel. Singli andis aprillis 1983 välja plaadifirma Beggars Banquet.
Laulust on kaveri teinud Eesti lauljatar Kerli ja see kaver on üks lugu tema EP-lt "Kerli".
Rahvarinne

Algidee

13. aprillil 1988 Eesti Televisiooni õhtuses saates "Mõtleme veel", kus arutati, kuidas rakendada kodanikualgatust, tuli Edgar Savisaar välja mõttega luua perestroika toetuseks legaalne opositsioon, demokraatlik liikumine Rahvarinne. Veel samal ööl loodi Rahvarinde initsiatiivgrupp ja koostati Rahvarinde deklaratsioon. 1.–2. oktoobril 1988 peeti Tallinna Linnahallis Rahvarinde asutamise kongress.

Asutamiskongress

Asutamiskongressil valiti ka RR eestseisus ja volikogu.
RR eestseisusse valiti: 
Kostel Gerndorf, Mati Hint, Lembit Koik, Marju Lauristin, Edgar Savisaar, Heinz Valk ja Rein Veidemann;
RR volikogusse valiti: 
Hardo Aasmäe, Paul Allik, Küllo Arjakas, Tõnis Avikson, Rem Blum, Oleg Burov, Eldar Efendijev, Andres Ehin, Andres Ellamaa, Sirje Endre, Ignar Fjuk, Igor Gräzin, Klara Hallik, Mati Heidmets, Mart Kadastik, Siim Kallas, Vahur Kalmre, Henn Karits, Tõnu Karu, Rein Kilk, Paavo Kollom, Ott Kool, Andres Kork, Toomas Kork, Ülo Laanoja, Vello Lattik, Enn Leisson, Juhan Liiv, Valdur Liiv, Juri Lotman, Aivo Lõhmus, Uno Mereste, Lennart Meri, Mikk Mikiver, Aadu Must, Andres Ottenson, Viktor Palm, Enn Põldroos, Kalev Raave, Ivar Raig, Vello Saatpalu, Tõnn Sarv, Mart Siimann, Toomas Sildam, Aare Sirel, Lepo Sumera, Ester Šank, Hagi Šein, Mati Tambur, Andres Tarand, Dalia Tarmak, Felix Undusk, Sulev Vahtre, Hannes Valter, Peeter Vihalemm, Ülo Vooglaid, Rafik Grigorjan, Hasso Nurm, Jaak Tamm, Mart Tarmak, Mihkel Tiks. Volikogusse olid ka delegeeritud Kalju Aleksius, Heinrich Ausmees, Vladimir Brehov, Albert Danielson, Ivo Eesmaa, Ants Erg, Oleg Harlamov, Valter Hommik, Kalle Jents, Rein Järlik, Ivar Kallion, Toomas Kork, Reet Laul, Samuel Lazikin, Ando Leps, Georg Lints, Ants Lõhmus, Taimi Piin, Asta Pino, Vello Pohla, Jelena Popkovskaja, Juris Putrins, Villu Rooda, Ott Sandrak, Johannes Sepp, Eduard Šaumjan, Rein Tamme, Tenno Teets, Liina Tõnisson, Uno Ugandi, Ulvi Valdja, Illar Viilmann.

Üritused

1988. aasta oktoobris-novembris koguti Rahvarinde ettevõtmisel NSV Liidu seaduse eelnõu "Muudatustest ja täiendustest NSV Liidu konstitutsioonis (põhiseaduses)", millega taheti veelgi vähendada liiduvabariikide õigusi, vastu üle 800 000 allkirja. 
23. augustil 1989 korraldasid Balti riikide rahvarinded ühise poliitilise massimeeleavalduse, nn Balti keti, et demonstreerida maailmale Baltimaade vabadustahet.
Koi

Kirjeldus

Laeva koid võivad olla kajutite mahutavuse suurendamiseks kuni 3-korruselised. 
Osa koisid võivad olla kajutites parema ruumikuse ja mugavuse saavutamise huvides kas rippest üles tõstetavad või alla lastavad. 
Koidel võivad olla ettetõmmatavad kardinad ja turvalisuse huvides kõrgendatud välisääred.
Tuhksäälik

Kirjeldus

Linnu pikkus on umbes 14,5 cm. Tuhksääliku vanalinnu ülapoole sulestik on tumehall ja alapoole sulestik hallikasvalge. Immatuurne lind on pruunikashalli ülapoole ja tuhmkollaka alapoolega. Jalad on helekollased ja pikad. Tuhksäälik elab mägi- ja haldjametsade alarindes.
Tema eluviiside kohta pole midagi kindlalt teada. Arvatakse, et ta pesitseb maapinnal.

Arvukus

Tuhksäälik oli 19. sajandil üsna arvukas, kuid 20. sajandil on tema kohta vaid üksikuid teateid. Viimane usaldusväärne vaatlus oli 1961. aastal. Liigi taasleidmiseks on lootust, sest sobivat elupaika veel leidub. Tema arvukuse languse üks tõenäoline põhjus oli sissetoodud mangustid, kelle jaoks ta oli kerge saak. Teine põhjus võib olla elupaiga hävitamine.
Jakob Vende

Jakob Vende VR I/3 ja II/3 (17. aprill 1890 Esna vald, Järvamaa – 26. detsember 1941 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).
Vabadussõja ajal teenis ta 4. Jalaväepolgus, hiljem 10. Jalaväerügemendis, Viru-Järva ja Valga Sõjaväeringkonna ülem. Vabastati tegevteenistusest 8. novembril 1939.
I liigi 3. järgu Vabadusristi sai ta teenete eest ja II liigi 3. järgu vahvuse eest 11. jaanuaril 1919 Kermo ja Sausti mõisa joonel toimunud lahingus. 
Arreteeriti NKVD poolt 15. juunil 1941. Suri eeluurimise ajal. 
Valdeko Vende oli tema ja kunstiajaloolase Ella Vende poeg.
Leptodrymus

Levila

Need maod on levinud Costa Rica idaosas, Guatemala lääneosas, Hondurase idaosas, Nicaragua lääneosas ja El Salvadoris.
Selma Kobla

Selma Kobla (neiuna Selma Punab 27. juuli 1910 Kuressaare – veebruar 1990 Tapa) oli eesti arst.
Ta õppis Kuressaare algkoolis ja lõpetas aastal 1930 Saaremaa Ühisgümnaasiumi. Vahepeal ta töötas mitmesugustel ametikohtadel ja astus aastal 1936 Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille ta lõpetas (tal oli õppetöös vaheaegasid) aastal 1946 arstina. Ta kuulus Eesti Naisüliõpilaste Seltsi Ilmatar.
Juba üliõpilasena 1944. aastal töötas ta Tartumaal Kursi jaoskonnaarstina ja jätkas tööd seal ka pärast ülikooli lõpetamist. Aastal 1946 asus ta tööle Tapa haiglasse, kus ta töötas kuni pensionile siirdumiseni.
Selma Kobla suri veebruaris 1990 Tapal.

Isiklikku

Tema abikaasa oli (nad abiellusid aastal 1945) pastor August Kobla, isa oli kooliõpetaja Aleksander Punab.
Őrbottyán

Nimi

Bottyán on vana ungari poisinimi, mis tähendab veel lisaks "oganuia". Eesliide Őr tähendab ungari keeles "valvurit" ja viitab lähedal asuvale Őrhegy'i künkale, kus asus keskajal kindlus.

Ajalugu

Őrbottyán moodustati aastal 1970 kahe väikese küla, Őrszentmiklósi ja Vácbottyáni liitmise teel.
Őrszentmiklósit mainiti esmakordselt aastal 1344 ladina keeles: villa Sancti Nicolai ('Püha Nikolause küla') ja ungari keeles aastal 1390: Zenth Myklos ('Püha Nikolaus'). Vácbottyáni mainiti esmakordselt aastal 1332: Botuna (vanem nimeversioon Bottyánist) ja aastal 1376: Bathyan. Vastavalt Ungari kuningliku varakambri märkmetele, asustasid piirkonna etnilised ungarlased aastal 1495. Piirkonda laastasid Osmanite riigi türklased 17. sajandil, kuid kristlased vabastasid ala aastal 1680. Nad leidsid eest vaid paar peret Őrszentmiklósis, Vácbottyán oli inimtühi.
Őrszentmiklós asustati uuesti kalvinistlike ja katoliiklike ungarlaste poolt, samas kui Vácbottyáni ehitasid 18. sajandil üles luterlikud slovakid ning katoliiklikud ungarlased. Hiljem võtsid slovakid üle ungari keele ja sulandusid ungari enamusse.
Reinke

Reinke on saksa päritolu perekonnanimi.
Semiootika

Semiootika klassikud

Sellesarnases tähenduses kasutas seda sõna esimest korda John Locke oma teoses "An essay concerning human understanding" (1690), ent juba palju varem oli tuntud meditsiinisemiootika kui teadus haiguste märkidest ja sümptomitest.
Charles Sanders Peirce'i peetakse semiootika üheks rajajaks.
Ferdinand de Saussure kavandas teaduse nimega "märgiõpetus" (semioloogia).
Charles Morris esitas oma semiootikateooria raamatus "Foundations of the Theory of Signs".
Umberto Eco on teinud semiootika laiemalt tuntuks. Tema semiootikateooria on esitatud raamatus "A Theory of Semiotics".
Jakob von Uexküll on üks biosemiootika rajajaid.
Thomas Sebeoki juhtimisel kujunes semiootika rahvusvaheliseks keskuseks Indiana ülikool USAs. Samas asus pikka aega ajakirja Semiotica toimetus.
Juri Lotman koos kolleegidega pani aluse kultuurisemiootikale ja rajas semiootikaajakirja Sign Systems Studies.

Erialaorganisatsioonid

Maailma semiootikuid ühendab Rahvusvaheline Semiootika Assotsiatsioon (loodud 1969). Ameerika semiootikuid ühendab Ameerika Semiootika Selts. Põhja-Euroopa semiootikute ühing on Nordic Association for Semiotic Studies. Eesti semiootikuid ühendab Eesti Semiootika Selts (loodud 1998).

Semiootika Tartus

Tartu Ülikoolis tegutses rahvusvaheliselt tuntud semiootik Juri Lotman, kes on üks kultuurisemiootika rajajaid. Tartu-Moskva koolkonna kultuurisemiootika traditsiooni kannab Tartus ilmuv ajakiri Sign Systems Studies, mis asutati (kui Trudy po znakovym sistemam – Semeiotike) aastal 1964.
Tartu Ülikooli semiootika osakond loodi aastal 1992.
Agemäe linnus

Agemäe linnus on muistne linnamägi Tartu maakonnas Kastre vallas Roiu ja Kurepalu vahel Age maastikukaitsealal Mõraoja lõunaküljel, ojaoru ja sellesse suubuva uhtoru vahelisel pikal neemikul, Age veskikoha taga.

Linnuse kirjeldus

Linnust kaitsesid ülejäänud külgedest nõlvad, maapoolsest otsast on linnus olnud kaitstud valliga, mis on säilinud õuepinna suhtes ligi 1 m kõrgusena. Linnuse-esise platoo suhtes 1,5–2 m kõrgune vall on rajatud peamiselt kruusast ja saviliivast. Valli tasane pealispind on olnud vähemalt 4 m lai. Valli välisküljel asus vähemalt 1,5 m sügavune vallikraav, kuid see on heakorratööde käigus hävinud. Valli ja linnuseõue on aegade jooksul kahjustatud kruusavõtmisega, seega on linnamäest nüüdseks vähe alles jäänud.

Arheoloogilised uuringud

2011. aastal toimusid arheoloogilised kaevamised, mille käigus linnuse alalt leitud savinõukildude hulgas oli palju tekstiilkeraamikat. Tekstiilkeraamika kasutamine lõppes Lõuna-Eestis I aastatuhande keskel. Kogu leitud ja uuritud keraamika on tehtud käsitsi. Kaevamistel ilmnes, et valli all on säilinud õhuke tume, rohkelt savinõukilde ja kalaluid sisaldav kultuurkihiviirg.
Seidla vald

Seidla vald (saksa keeles Seydel) oli vald Järvamaal Järva-Madise kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1894 ja siis liideti Seidla vald Albu vallaga.
Valla alal asus mitmeid mõisaid, sh Seidla ja Ageri mõis.
Kieseritzky

Kieseritzky oli baltisaksa aadlisuguvõsa. 
Suguvõsa päritolu on ebaselge. Vanim dokumenteeritud suguvõsa esindaja on Volmari linnakodanik (rootsi keeles borgare) Jürgen Kieseritzky (surnud 1690).
1864 aadeldati esimene selle suguvõsa esindaja.
Peeter Turnau

Peeter Turnau (sündinud 30. augustil 1994) on Eesti vehkleja.
Ta võitis 2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel vehklemises võistkondlikus epees 2. koha.
Saavutas 2017 aasta suveuniversiaadil 8. koha
Puna-harksaba

Puna-harksaba (Milvus milvus) on haugaslaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Koguva Hansken

Koguva Hansken (elas 16. sajandil) oli 16. sajandil elanud eesti maavaba talupoeg.
Hansken on teadaolevalt ainus eesti talupoeg, kes on saanud läänikirja Liivi ordumeistrilt (Wolter von Plettenbergilt) isiklikult. Hanskeni talu asus Muhu saarel.
Karl May

Karl Friedrich May (25. veebruar 1842 Ernstthal (tänapäeval Hohenstein-Ernstthal) – 30. märts 1912 Radebeul) oli üks saksa kõigi aegade menukamaid kirjanikke, kes on tuntud oma Winnetou romaanide järgi.
May kirjutas ka luulet ja mitmeid näidendeid ning komponeeris muusikat. Tema versioon "Ave Mariast" oli väga tuntud.
Kaarin Kivirähk

Kaarin Kivirähk (sündinud 22. mail 1993 Tallinnas) on eesti kultuuriteoreetik, kunstikriitik ja ajakirjanik. Ta töötab Kaasaegse Kunsti Eesti Keskuses.

Haridus

Ta lõpetas 2011. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi. 
2014. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli kunstiajaloo erialal. Tema bakalaureusetöö teemaks oli "Enesekehtestamine. Kunstimuuseumides ja -galeriides toimunud moenäituste roll kaasaegse Eesti kunstimaailmas". 2017. aastal kaitses ta Tallinna Ülikoolis magistrikraadi tööga "Kunst võtab vähe ruumi. Eesti kunstiajakirjandus aastatel 1997–2013 Veneetsia biennaalide kajastuste näitel".

Isiklikku

Kaarin Kivirähk on eesti kirjaniku Andrus Kivirähki ja ajakirjanik Ilona Martsoni vanim tütar. Tal on õed Liisa ja Teele.
Ta kuulub korporatsiooni Filiae Patriae.
Abielus jurist Kent Märjamaaga.
Eestimaa Kindlustuse Aktsiaselts

Eestimaa Kindlustuse Aktsiaselts (ka Eestimaa Kinnituse Aktsiaselts, lühendatult EKA) oli 1920-1940 tegutsenud kindlustusselts. EKA peahoone asus Tallinnas aadressil Vabaduse väljak 7 (praegune Tallinna linnavalitsuse hoone).
EKA asutati 20. märtsil 1920. Esimesel tegutsemisaastal oli EKA üksnes tulekindlustusselts. Hiljem tegevus laienes.
1940 EKA natsionaliseeriti.
Ameerika liikuvate piltide muuseum

Ameerika liikuvate piltide muuseum (inglise American Museum of the Moving Image) on filmimuuseum USAs New Yorgis.
Muuseum avati 1977 nime all Astoria Motion Picture and Television Center. Kuna muuseumi haldav sihtasutus vahetas nime, siis 1988 nimetati muuseum ümber Ameerika liikuvate piltide muuseumiks. 
2008 alustati muuseumihoone laiendamist ja muuseum suleti. Jaanuaris 2011 avati muuseum uuesti.
Kaplan

Kaplan ehk kapellaan on vaimulik, kes on kiriku poolt ametisse pühitsetud, kuid töötab väljaspool kirikut – koolides, haiglates, politseis, vanglates, sõjaväes jne.
Kaplanina töötamise eelduseks on üldjuhul akadeemiline teoloogiline tasemekoolitus.