Frédéric-Auguste Bartholdi

Noorus ja haridustee

Bartholdi sündis Colmaris Prantsusmaal 2. aprillil 1834. Ta sündis itaalia ja saksa päritolu protestantide peres, ladinapärase Bartholdi perekonnanimega. Jean Charles Barthold (1791–1836) ja Augusta Charlotte Barthold (1801–1891), Frederic-Auguste Barthold oli noorim nende neljast lapsest ja tema oli üks kahest, kes imikueast kauem elas koos oma vanema vennaga Jean-Charles, kes õppis advokaadiks. Bartholdi isa, omandiomanik ja prefektuuri nõunik suri, kui Bartholdi oli kaheaastane. Pärast seda kolis Bartholdi koos ema ja vanema vennaga Pariisi, kus elasid nende sugulased. Nad suutsid säilitada oma perekonna omandi ja külastasid tihti oma maja Elsassis, mis hiljem sai Bartholdi muuseumiks.
Kui nad viibisid Colmaris, õppis Barthold maalima Martin Rossbachi juures. Pariisis õppis ta skulptuuri koos Antonie Etexiga. Ta õppis veel arhitektuuri veel koos Henri Labrouste ja Eugene-Emmanuel Viollet-Le-Duciga. Pariisis õppis Bartholdi mainekas Louis XIV lütseumis ning sai 1852. aastal bakalaureusekraadi. Pärast seda läks ta õppima arhitektuuri ja maalimist Ary Schefferi käe all tema stuudios. Hiljem suunas Bartholdi oma tähelepanu skulptuurile, mille alal hiljem ta ka tööle hakkas.

Karjäär

Barthold liitus 1853. aastal hea samariitlase teemalise grupiga Pariisis. Kuju taasehitati hiljem pronksist. Barthold kutsuti ka kodulinna Colmari, Jean Rappi mälestusmärgi skulptoriks. 1855. ja 1856. aastal reisis Barthold Jeemenis ja Egiptuses, et tutvuda sealsete kolossaalsete arhitektuuriteostega.

Vabadussammas

Kõige tuntum Bartholdi töö on Vabadussammas Ameerikas, mida nimetati alguses "Maailma valgustav vabadus". Pärast kolmanda Prantsuse vabariigi asutamist tehti ettepanek ehitada mõni sobilik mälestusmärk, mille eestmärk oli näidata Ameerika ja Prantsuse vabariigi vahelist vennalikkust. Kuju ehitatigi Pariisis ja pandi hiljem uuesti kokku New Yorgis.  Kuju asub Vabaduse saarel, sissesõiduteel New Yorgi sadamasse. Kuju paremas käes vabaduse tõrvik, astudes välja purustatud ahelatest, vasakus käes on tal tahvel kirjaga 4. juuli 1776, mis on Ameerika iseseisvuspäev. Bartholdi elukoht Elsass oli just sattunud Saksamaa kontrolli alla, pärast Prantsuse-Preisi sõda. Need probleemid tema esivanemate kodus, mõjutasid tema suurt huvi iseseisvuse, vabaduse ja enesekindluse vastu. Bartholdi seejärel liitus grupiga, kelle hulgas olid Laboulaye, Paul de Remusat, William Waddington, Henri Martin, Ferdinand Marie de Lessaps, Jean-Baptiste Donatien de Vimeur, Comte de Rochebeau, Oscar Gilbert Lafayette, Francois Charles Lorraine ja Louis Francois Lorraine. Bartholdi käis välja idee massiivsest skulptuurist ja arvatakse, et Vabadussamba prototüübiks oli farmerist araablanna. Kujundus kiideti heaks ning franko-ameerika liit kogus üle miljoni frangi kuju ehituseks. 1879. aastal pärjati Bartholdi USA disainipatendiga Vabadussamba eest. 4. juulil 1880 viidi kuju Ameerika ministri juurde, mida tähistati suure banketiga. 1886. aasta oktoobris esitleti ametlikult kuju kui Prantsuse ja Ameerika inimeste kingitust ning kuju paigaldati oma praegusele kohale. Kuulujuttude järgi Prantsusmaal väideti, et Vabadussamba nägu on tehtud Bartholdi ema järgi. Samba kõrgus on 45,05 meetrit ning maapinnast kuni tõrvikuni 93 meetrit.