google/wiki40b huggingface dataset:
Peterburi Riiklik Kultuuriinstituut

Ajalugu

Instituut asutati 1918.
Kool on kandnud palju nimesid, näiteks II maailmasõja ajal N. K. Krupskaja nimeline Leningradi Riiklik Raamatukogunduse Instituut (vene Ленинградский государственный библиотечный институт им. Н. К. Крупской).
Lenta.ru

Lenta.ru on üks juhtivaid Venemaa e-ajalehti. Ajalehe asutas 1999. aastal Anton Nossik. Ajalehe omanik on Rambler Media Group.
2014. aastal oli see sait veebiliiklusportaali Alexa.com järgi Venemaal vaadatavuselt 16. kohal.
Peatoimetaja on Aleksandr Belonovski.
Eesti Agronoomide Selts

Eesti Agronoomide Selts (lühend EAS) on praegusel kujul aastast 1991 tegutsev Eesti agronoomide kutseorganisatsioon. 2004. aastast on EASi aktiivne tegevus katkestatud.
EASi ajalugub ulatub aastasse 1918, mil asutati Eesti Põllumajandusteadlaste Ühisus. Aastal 1920 nimetati ühisus Eesti Agronoomide Seltsiks. Aastal 1945 EASi tegevus katkestati. Eestis jätkus samasisuline tegevus Põllumajanduse Teaduslik-Tehnilise Ühingu agronoomia sektsioonis. Aastal 1991 taasasutati Eestis EAS.
Eesti NSVst väljaspool loodi aastal 1945 EAS Rootsis, mis tegutses aastani 1994. Aastal 1950 asutati EASid ka USAs (EAS USAs) ja 1954 Kanadas (Eesti Agronoomide Koondis Kanadas).
Džengiši mäemassiiv

Asukoht ja kõrgus

Territoriaalselt jääb massiiv Kõrgõzstani ja Hiina piirile.
Ajujaht (konkurss)

Ajujaht on Eesti suurim konkurss uuenduslike äriideede leidmiseks, mis pakub osavõtjatele tuge äriideede edasiarendamisel ning ärimudeliks vormimisel. 
Konkurss toimus esimest korda aastal 2008.

Eesmärk

Ajujahi konkursi eesmärgiks on tõsta ühiskonnas ettevõtlusteadlikkust, tutvustada ettevõtte käivitamise ja edasiarendamisega seonduvat, inspireerida ja julgustada inimesi ettevõtlusega tegelema.

Populaarsus

Ajujahi 2016–2017 hooajal esitati kokku 309 äriideed. 100 parema sekka pääses üle kümne erineva rahvuse ja ideid oli pärit paljudest valdkondadest. Kaheksast saatest koosnev telehooaeg algas 6. aprillil 2017, kuhu pääsesid 100 paremat meeskonda. Finaal toimus 25. aprillil 2017, kui selgus 10. hooaja võitja, kelleks krooniti TempID.

Auhinnafond

Ajujahi auhinnafond pakub võimaluse algkapitali hankimiseks. Mentorid tagavad kõrgtasemel ekspertiisi. Koolitused annavad teadmised idufirma loomiseks. Lisaks luuakse kontakte ning saadakse meediakajastust, mida Ajujaht endaga kaasa toob. Ajujahi 11. hooajal kandideerivad osalejad 75 000 € suurusele auhinnafondile. Ajujahi rahastajaks on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus.
Lagrange'i keskväärtusteoreem

Lagrange'i keskväärtusteoreem on üks matemaatilise analüüsi põhilisi tulemusi. Kõlab ta järgnevalt: kui funktsioon f on pidev lõigus [a, b] ning tal leidub lõplik tuletis vahemikus (a, b), siis leidub c \in  (a, b) nii, et f'(c)=\frac{f(b)-f(a)}{b-a}.

Geomeetriline tõlgendus

Geomeetriliselt ütleb Lagrange'i keskväärtusteoreem, et kui funktsioon f on pidev mingis lõigus [a, b] ning diferentseeruv vahemikus (a, b), siis leidub a ja b vahel niisugune arv c, et funktsiooni f graafiku puutuja kohal c on paralleelne punkte (a,f(a)) ning (b,f(b)) läbiva lõikajaga.

Füüsikaline tõlgendus

Lagrange'i keskväärtusteoreemi eeldustel leidub niisugune c \in  (a, b), et funktsiooni f väärtuse muutumise kiiruseks punktis c on teatavas mõttes funktsiooni f väärtuse keskmine muutumise kiirus lõigus [a, b]. Olgu näiteks funktsiooniks f auto läbitud teepikkuse sõltuvus ajast. Eeldame, et autol on igal ajahetkel olemas lõplik hetkkiirus (s. t. funktsioon f on kõikjal diferentseeruv; diferentseeruvusest järeldub ka pidevus). Lagrange'i keskväärtusteoreem ütleb nüüd, et kui auto keskmine kiirus teekonna jooksul oli 60 km/h, siis mingil ajahetkel selle teekonna jooksul oli auto hetkkiiruseks 60 km/h.

Tõestus

Olgu täidetud Lagrange'i keskväärtusteoreemi eeldused. Määratleme lõigus [a, b] uue funktsiooni g(x):=f(x)-\frac{f(b)-f(a)}{b-a}(x-a). Paneme tähele, et siis g(a)=g(b) ning funktsioon g on lõigus [a,b] pidev ja omab vahemikus (a,b) lõplikku tuletist, kusjuures iga x \in (a,b) korral g'(x)=f'(x)-\frac{f(b)-f(a)}{b-a}. Rolle'i teoreemi põhjal leidub seega c \in (a, b) nii, et g'(c) = 0 ehk f'(c)-\frac{f(b)-f(a)}{b-a} = 0, m. o. t. t.
Helene Barclay de Tolly

Isiklikku

Ta oli abielus Michael Andreas Barclay de Tollyga. Neil sündis poeg Magnus Barclay de Tolly (1797–1871), kaardiväepolkovnik ja keisri tiibadjutant, Jõgeveste, Keeri, Stalbe ja Uniküla mõisnik, suri lastetult.
Alekhsandre Abašeli

Alekhsandre Abašeli (ალექსანდრე აბაშელი; õieti Isaak Tšotšia (ისააკ ჩოჩია); 15. august 1884 – 27. september 1954) oli gruusia kirjanik.
Ta kirjutas peamiselt luulet. Aastal 1913 ilmus tal sümbolismist mõjutatud luulekogu "Päikese naeratus" ("მზის სიცილი"). Abašeli oli ka Gruusia NSV hümni sõnade kaasautor. Ta kirjutas esimese gruusia ulmeromaani "Naine peeglis" ("ქალი სარკეში"; 1930).
Kai Vare

Kai Vare (sündinud 18. mail 1968) on eesti raadioajakirjanik ja tõlkija.
Ta töötab Eesti Rahvusringhäälingus Vikerraadio vastutava toimetajana.
Irving Saladino

Irving Saladino (sündinud 23. jaanuaril 1983 Colónis) on Panama kergejõustiklane (kaugushüpe).  
Noorena harrastas Saladino kergejõustiku kõrvalt ka pesapalli, kuid siiski jäi ta kergejõustiku juurde. Tema esimene treener oli endine pikamaajooksja Florencio Aguilar, kes avastas tema talendi kaugushüppajana. Esimestel rahvusvahelistel võistlustel Guatemalas 2002. aastal hüppas ta 7.51, sai Barbadoses Kesk-Ameerika ja Kariibi noort meistrivõistlustel pronksi tulemusega 7.39, kuid pidi pettuma Jamaicas Kindstonis peetud noorte maailmameistrivõistlustel, mitte jõudmise pärast finaali.
2003. aastal võitis ta Lõuna-Ameerika meistrivõistlustel pronksmedali tulemusega 7.46. 2004. aastal Saladino hüppas Bogotás 2600 m kõrgusel merepinnast 8.12 ja pääses Ateena olümpiamängudele, kus ta ei pääsenud 7.42 kvalifikatsioonivõistlusest edasi. Olümpiamängude ajal pakuti talle võimalust harjutada São Paulo treeningukeskuses Brasiilias, kus teda hakkas treenima Nélio Moura. Tulemused hakkasid märgatavalt paranema, kui 2005. aasta aprillis hüppas ta riigi rekordiks 8.18 ja hiljem 2,3 meetrit sekundis puhunud taganttuulega 8.51. Mais parandas ta Santiagos riigi rekordiks 8.26 ja veel Sevillas 8.29. Hiljem aga sai ta vigastada ja ei saanud pikka aega võistelda. Siiski Helsingi maailmameistrivõistlustel ta võistles ja jõudis finaali, kus hüppas tuule toetusel tulemusega 8.20 end kuuendaks. 
2006. aasta algas tal edukalt, kui ta kordas veebruaris oma Panama rekordit 8.29. Märtsis sisemaailmameistrivõistlustel Moskvas hüppas ta jälle 8.29, mis andis talle hõbemedali ühe sentimeetrise kaotusega ghanalase Ignisious Gaisahile. Suvistel võistlustel valitses ta võimsalt kaugushüppevõistlustel. Ta võitis kuuest Kuldliiga etapist viis ja hüppas juba mais Rio de Janeiros uue riigi rekordi ja hooaja parimaks jäänud tulemuse 8.56. Ta võitis ka septembris Ameerika koondise koosseisus maailmakarikavõistlustel Ateenas.
2007. aasta MM-il Osakas Saladino võitis kuldmedali, olles ühtlasi esimene panamalane, kes on võitnud MM-il medali. Ta võitis võistluse uue Panama ja Lõuna-Ameerika rekordiga 8.57. Viimases voorus möödus itaallane Andrew Howe võistlust juhtinud Saladinost ühe sentimeetriga hüpates 8.47, kuid viimase hüppajana möödus Saladino jälle Howe'ist ja hüppas end võitjaks. 
24. mail 2008 hüppas ta Hengelo kergejõustikuvõistlustel uueks Panama ja Lõuna-Ameerika rekordiks 8.73.
2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis tuli ta olümpiaõitjaks tulemusega 8.34.

Isiklikku

Saladino on 176 cm pikk ja kaalub 70 kg.
Pits-kõrvsamblik

Botaanilised tunnused

Pits-kõrvsambliku tallus on väike, kõigest 2–5 cm läbimõõdus, ainuhõlmaline ning õhuke. Pits-kõrvsamblik, nagu nimigi ütleb, on habras, servadest kitsalt lõhestunud ja võib olla läbipaistev, vahel kääruline ja mulgustunud. Talluse värvus varieerub tumepruunist hallikaspruunini ja matist läikivani. Tallusel on siksakilised lõhed. Alumine pool on heledam ja värvus varieerub rohekast hallikaspruuni ja punakaskollaseni. Naba ümbert või talluse alumine pool olla täiesti hele, võivad esineda pisikesed näsad. Talluse alakülg on kaetud radiaalselt paiknevate lamedate või ümarate ritsiinide ja naastudega.

Paljunemine

Pits-kõrvsamblik paljuneb sugulisel teel. Apoteetsiumid ehk viljakehad on tumedad ja kõverdunud. Apoteetsiume esineb palju ja nende paiknemine ei ole liigisiseselt ühtlane, nad võivad esineda hajusalt või kogumikena. Viljakeha on kas korrapäraselt või ebakorrapäraselt ümarad ja 0,5-2 mm läbimõõdus. Apoteetsiumites paiknevad eosed on värvitud ja lihtsad, suurusjärgus 8–12x 4–7 μm.

Keemia

Pits-kõrvsamblikud sisaldavad gürofoor-, umbilikaar- ja lekanoorhapet või norstikt- ja stikthapet.  Võivad sisaldada ka teisi aineid. Südamikukiht värvub kaaliumhüdroksiidi toimel kollaseks või punaseks ning kaltsiumhüpokloriti või kaaliumhüdroksiidi ja kaltsiumhüpokloriti järjestikusel pealekandmisel punaseks.

Levik

Pits-kõrvsamblik on epiliitne liik nagu kõik teised kõrvsamblikud. Leida võib kõrvsamblikku peamiselt mäestikes olevatelt toitainerikastelt kõvadelt räni sisaldavatelt kividelt. Pits-kõrvsamblikku võib nimetada arktoalpiinseks liigiks.

Levik Eestis

Eestist on pits-kõrvsamblikku leitud Tallinna lähedalt, Pedassaarest, Laulasmaalt, Osmussaarelt, Keila-Joalt ja Hiiumaalt.

Ohustatus

Punase nimestiku järgi kuulub pits-kõrvsamblik Eestis ohuväliste liikide hulka.
Hestrie Cloete

Hestrie Cloete (sündinud 26. augustil 1978 Germistonis) on Lõuna-Aafrika Vabariigi kergejõustiklane (kõrgushüppaja).
Teistel olümpiamängudel järjest sai hõbemedali kahekordne maailmameister Hestrie Cloete. Naiskõrgushüppajatest näitas lõppvõistlusel kõige kindlamaid hüppeid Jelena Slessarenko.
"Slessarenko oli täna selgelt parem," tõdes oma Aafrika rekordist neli sentimeetrit vähem ületanud Cloete. "Olin hüppejärjekorras temast eespool ning mul oli võimalus talle sündmuste käiku dikteerida, kuid 2.04 oli mulle täna liiast." Sydneys jäi Cloete alla samale venelannale ja ka Jelena Jelessinale.
Hestrie Cloete suitsetab paki sigarette päevas.

Isiklikku

Hestrie Cloete on 185 cm pikk ja kaalub 69 kg. Ta on abielus, kuulub klubisse Mr Price Athletics Club ja treenib Martin Marxi juhendamisel. Hobideks on lugemine ja muusika. Tema eeskujud ja iidolid on Inga Babakova ja Marius Corbett.
Taara Tammemägi

Taara Tammemägi asub Harjumaal Rae vallas Aaviku külas umbes 15 kilomeetrit Tallinnast Tallinna–Tartu maantee ääres. Väikesel künkal kasvav üksik tamm on ainus, mis on säilinud iidsest hiiemetsast. Tamm on elujõuline ja kuulub kultuurimälestiste registrisse.
Kingdom Hearts

Tegelased

Sora on peategelane. Tema ülesanded on leida üles uksed ja need sulgeda, sõpru otsida ja maailmu päästa.
Donald Duck või Piilupart Donald peab oma kuninga käsul leidma üles Mõõk-võtme (keyblade), mida kannab Sora. Kui ta Sora'ga kokku saab, lubab aidata tal oma sõbrad ja kuninga leida.
Goofy Goof või Trupi käib Donaldiga kaasas. Ka tema pidi oma kuninga käsul leidma üles Mõõk-võtme (keyblade), mida kannab Sora.
Kairi on üks Südame printsessidest. Peaaegu kogu mängu otsib Sora teda taga.
Riku on Sora sõber, kes kukkus pimedusse üpris mängu alguses. Oma tunded kaotanud Riku väidab, et keyblade on tema oma.
Ansem on viimane pätt selles mängus. Palju temast esimeses mängus pole teada, aga KH2-s on tema kohta rohkem infot.

Järjed

Kingdom Hearts: Re:Chains of Memories on järg Kingdom Heartsile. Nüüd, kui Sora on maailmad päästnud, läheb ta edasi otsima Rikut, sest Kairi oli ta juba leidnud.
Teine valmis järg on Kingdom Hearts 2.
BEG

BEG oli aastatel 1975–1978 tegutsenud fotograafide rühmitus. Rühmitusele panid aluse Galina Kuljus, Boriss Telitsõn ja Jevgeni Klimov, hiljem liitus BEG-iga Ene Kärema ja Tiit Paalmäe.
BEG-i näitusi eksponeeriti nt Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis (ERKI) ja Pegasuse kohvikus. BEG-i fotosid iseloomustasid mitmed sisu-uuendused, nt aktifotod (avangardistlikus stiilis).
Optiline prisma

Optiline prisma on läbipaistev lihvitud pindadega optiline element, mille tahud murravad valgust. Tavaliselt on optilise prisma kujuks püstprisma kolmnurkse aluse ning ristkülikukujuliste külgedega. Samas, optiline prisma ei pea olema geomeetrilise prisma kujuga. Prismat saab valmistada materjalidest, mis on läbipaistvad lainepikkusetele, mille jaoks vastav prisma mõeldud on. Peamisteks prisma materjalideks on klaas, plastmass ja fluoriid.
Prismat kasutatakse, et jagada valgus laiali spektriks. Samuti saab prismaga peegeldada valgust ja polariseerida ehk eraldada kindlas tasandis polariseeritud komponent. 
Lihtsaimal murdval prismal on kaks murdvat tahku, nende ühist serva nimetatakse prisma murdvaks servaks ning tahkudevahelist nurka prisma murdvaks nurgaks. Prisma lõiget, mis on risti murdva nurgaga, nimetatakse prisma peatasandiks.

Tööpõhimõte

Kui valguskiir langeb prismale, toimub prismas kiire teekonna muutumine ehk murdumine vastavalt Snelli seadusele. Murdumisnurga saab arvutada langemisnurgast ja kahe keskkonna murdumisnäitajate suhtest (nt õhu ja prisma). Optiliste materjalide (nt klaas) murdumisnäitaja sõltub lainepikkusest. Seda sõltuvust nimetatakse dispersiooniks. Seega murduvad prismas erineva lainepikkusega valguskiired erineva nurga all. Nii saab valge valguse prisma abil spektriks jagada. Erinevalt difraktsioonivõrest prismas üleoktaaviga lainepikkuste levikunurgad ei kattu, vaid prisma võimaldab lahutada valguse spektriks laiemas sagedusribas. Seetõttu leiab prisma kasutust lairiba spektroskoopias.
Mõnikord kasutatakse prismat hoopis peegeldusteks. Kui prismas leviv valguskiir langeb prisma tahule suure nurga all (s.t. langemisnurk on suurem või võrdne kui vastav kriitiline nurk), siis toimub täielik sisepeegeldumine ning kogu valgus peegeldub. Järelikult saab mõnel juhul kasutada prismat peegli asemel.
Traditsiooniline prisma murrab valguskiiri alati oma aluse poole.

Prisma kaldenurga ja murdumisnäitaja arvutamine

Nurka  prismasse siseneva ja väljuva valguskiire vahel nimetatakse kaldenurgaks. Kaldenurka saab arvutada valemiga:
,
kus  on prisma murdumisnäitaja,  on prisma murdev nurk ja  on valguskiire langemisnurk.
Leidub selline langemisnurk , mille puhul kaldenurk omab minimaalset suurust. Vastavat nurka nimetatakse kaldemiinimumi nurgaks  ja selliselt asetatud prisma on kaldemiinimumi asendis. Sel juhul on kiirte käik prismas sümmeetriline. Seda nurka on võimalik leida eksperimentaalselt.
Teades kaldemiinimumi nurka ja prisma murdvat nurka saame välja arvutada prisma murdumisnäitaja:
.
Tuleb tähele panna, et nii murdumisnäitaja kui ka kaldemiinimumi nurk sõltuvad kasutatava valguse lainepikkusest.
Kreba-Neudorf

Vallaosad

Kreba (Chrjebja), Lache, Neudorf (Nowa Wjes) ja Tschernske (Ćernsk).
Kirjastamine

Kirjastamine on trükiste (raamatute, ajalehtede, ajakirjade jmt) väljaandmisele suunatud tegevus.
Kirjastamine koosneb trükise väljaandmise ettevalmistamisest (koostamisest, autoritelt tekstide hankimisest jmt); tekstide toimetamisest, küljendamisest, kujundamisest jne; trükkimise korraldamisest ning levitamisest, mis on müük või (vähestel juhtudel) tasuta jagamine.
Trükkimise ja müügiteenused ostetakse kas trükikojalt ja raamatumüüjatelt või kasutatakse kirjastusele endale kuuluvat trükikoda ja/või müügivõrku.
Balti triennaal

Balti triennaal (inglise keeles Baltic Triennial; nimetatud ka Vilniuse maalitriennaal, Vilniuse (tarbe)kunstitriennaal) on Leedus Vilniuses toimuv kunstifestival (triennaal), kus tutvustatakse eeskätt nüüdisaegset Põhja-Euroopa kunsti, viimastel aastatel sisaldab ka filmikunstiprogramme. Aastast 1990 korraldab triennaali Vilniuse Kaasaegse Kunsti Keskus.
Esimene triennaal toimus 1979.
Pärnu kirikumõis

Pärnu kirikumõis ehk Pärnu-Eliisabeti kirikumõis (saksa keeles Pastorat Pernau-St. Elisabeth) oli kirikumõis Pärnu kihelkonnas Pärnumaal.
Ly Piir

Ly Piir (kuni 1951 Ly Rooba; sündinud 9. veebruaril 1930 Tallinnas) on endine eesti iluuisutaja ja iluuisutamise treener. 
Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning 1960. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuri erialal.
Ta harrastas iluuisutamist alates 1944. aastast treener Vaike Paduri juhendamisel.
Ta tuli 1951. aastal jäätantsus (koos Elmar Jäägeriga) ning 1955. aastal paarissõidus (koos Raul Merilainiga) ja üksiksõidus jäätantsus Eesti NSV meistriks. 
Ta töötas aastatel 1954–1993 iluuisutamistreenerina peamiselt Tallinnas, kuid aastatel 1980–1984 ka Harkivis (Ukraina NSV) ja 1990–1991 Espoos (Soome). Tegutses iluuisutamiskohtunikuna, sai 1969. aastal üleliidulise kategooria kohtuniku taseme.

Isiklikku

Ly Piiri abikaasa on endine jalgpallur ja jalgpallitreener Uno Piir.
Kärt Miil

Kärt Miil (1951–1974 Kaasikmäe, 14. august 1951 Rakvere – 14. september 2016 Tartu) oli eesti raamatukogutegelane ja õigusinfospetsialist.
1958–1969 õppis ta Rakvere 1. Keskkoolis. 1978. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna eesti filoloogia erialal ning sügisel asus tööle oma alma materi raamatukogusse. Esialgu töötas ta hoiu-, seejärel vanaraamatu ning teenindusosakonnas. 1989. aastal sai Kärt Miilist TÜ Raamatukogu teenindusdirektor.
1990. aastatega algas Eesti raamatukogunduses suurte muutuste aeg. Oli igati loogiline, et otsiva vaimu, uutele ideedele avatud ja probleemidele süsteemselt läheneda eelistava inimesena pidas Kärt Miil vajalikuks oma praktilisi oskusi täiendada teoreetiliste teadmistega ning 1993. aastal omandas ta töö ja pere kõrvalt teise kõrghariduse Tallinna Pedagoogikaülikooli sotsiaalteaduskonna infoteaduste osakonnas.
1996. aastal sai Kärt Miil vastrajatud Eesti Õiguskeskuse raamatukogu juhatajaks. Osalemisega õigusalastel koolitustel ja töötamisega suurte andmebaasidega kujunes temast kõrgestihinnatud õigusinfospetsialist.
2000. aastal tuli Miil tagasi TÜ Raamatukogusse teatme- ja erialainfoteeninduse juhiks. Olulisele kohale tema töös tõusis infopädevuse kursuste väljatöötamine ja läbiviimine nii üliõpilastele kui õppejõududele.
Jaan Raudma

Jaan Raudma (kuni 1935 Jaan Pommer; 12. november 1867 Sikka, Sooru mõis, Luke kihelkonnas – 23. juunil 1950?) oli Valga ajakirjanik.

Isiklikku

Jaan Raudma lapsed olid Linda Pommer ja Ilmar Raudma. Jaan Raudma on Eesti presidendi Kersti Kaljulaidi vanavanaisa.
Raudma on ilmselt maetud vale nime all (Jaan Randma) Rahumäe kalmistule.
Louisa maakond

Ajalugu

Louisa maakond moodustati 1742. aastal Hanoveri maakonna osast.
Dimetüültrüptamiin

Ajaloolist

DMT-d sünteesis esimesena Kanada keemik Richard Manske 1931. Loodusliku DMT eraldas esimesena 1946 Brasiilia botaanik ja keemik Gonçalves de Lima mimoosi Mimosa hostilis juurtest ja nimetas selle nigeriiniks.

Aine säilitamine

DMT-d säilitatakse ja käideldakse fomaarhappe soola ehk fomaraadina, sest teised dimetüültrüptamiinhappe soolad on üldiselt väga hügroskoopsed ja kristalliseeruvad kergesti. DMT lahus laguneb suhteliselt kiiresti ja sellepärast tuleb DMT lahust hoida külmikus kaitstuna õhu, soojuse ja valguse eest.

Suukaudselt

DMT-d kasutatakse suukaudselt koos monoamiini oksüdaasi inhibiitoritega (MAOIga), kuna vastasel juhul metaboliseerib organism DMT ilma märkimisväärse hallutsinogeense mõjuta. Seda segu kutsutakse ayahuasca joogiks. DMT-d toodab väikeses koguses pidevalt ka inimese peaaju.

Suitsetatuna

Suitsetamisel kestab joove 6-20 minutit. Ayahuasca joogina kestab joove kuni 8 tundi. Slängis nimetatakse DMT-d ka Dmitriks.
Akvedukt

Akvedukt ehk sildveejuhe (ladina sõnast aquaeductus 'veejuhe') on sillataoline rajatis, mis kannab üht või mitut veekanalit.
Akvedukt võib olla ka lahtine, aga on tavaliselt saastumise ja aurumise vältimiseks kaetud. 
Vanimad teadaolevad niisutuskanalite ja veerennide süsteemid on pärit Indiast ja Lähis-Idast. Teadaolevalt vanim suurehitis veejuhtmena on pärit Niinive lähistelt Jerwanist. See juhtis Niinive linna joogivett. Selle ehitise peaarhitekt oli Sanherib ja see valmis 691 eKr.
Muinaskreeklased juhtisid vett maa-aluseid torusid mööda ainult lühikeste vahemaade taha, aga rajasid nende jaoks tunneleid isegi läbi mägede.
Akvedukte rajati palju Vana-Roomas joogi- ja tarbevee juhtimiseks mägijõgedest linnadesse. Rooma jõudis 14 akvedukti kaudu 0,7 miljonit m³ vett päevas. Nendest vanim, 16,5 km pikkune Aqua Appia valmis 312 eKr ja viimase laskis ehitada Claudius. Kõige pikem oli Kartaagos olev 132 km pikkune akvedukt, mis valmis Hadrianuse valitsemisajal. Kölni jaoks valmis 88 km pikkune akvedukt, mis algas Eifeli platoolt. Tänapäeval on kõige paremini säilinud Nimes'i lähedal asuv Pont-du-Gard. Umbes sajas Vana-Rooma linnas oli vee saamiseks üks või mitu akvedukti.
Veerennide valmistamiseks kasutati algselt õõnsaid puutüvesid ja bambusevarsi.
Akvedukt kulges allikast kuni linna piiril oleva jaotusbasseinini. Teel läbis ta veemahuteid ja kohati oli akveduktis õhu väljalaskeavasid. 
Jaotusbasseinist said vett eelkõige avalikud kaevud. Seejärel, kui linna kaevud olid rahuldatud, anti vett avalikele saunadele ja purskkaevudele. Lõpuks, ainult paagi kõrgeima veetaseme korral, anti vett eratorustikesse.
Liköör

Ajalugu

Alates 11. sajandist raviti paljudes Euroopa kloostrites haigeid originaalsete vedelikega, mida nimetati eliksiirideks. Nende hulka kuulusid ka liköörid. Mungad valmistasid neid ravimtaimedest. Mõni neist taimedest on tänaseni likööride põhikoostisosa. Euroopa vanimad liköörid benediktiin ja kümmel said tuntuks 16. sajandil.
Tuntud likööre on šartröös, amaretto, limoncello, kürassao, benediktiin; Eestis Vana Tallinn.
Järva-Jaani kultuurimaja

Järva-Jaani kultuurimaja on kultuurimaja Järva maakonnas Järva-Jaani alevis. Kultuurimaja direktor on Tuve Kärner.
Kultuurimaja avati 1951.
Pinnamoe profiiljoon

Profiili joonistamine

Profiili joonistatakse tavaliselt suuremõõtkavalise (topograafilise) kaardi järgi. Kahe punkti vahel tuleb joonistada sirgjooni ja selle peale panna punkte joone ja horisontaalide ristimiskohtades. Iga punkti juurde tuleb kirjutada selle kõrguse. Kõrguse ja kauguse algpunktist järgi joonistatakse profiiljooni, mis näitab selle lõige pinnamoodi.
Praegu võib pinnamoe profiiljoone saada interaktiivse kaardi järgi.
Jõe pikiprofiili juhul tehakse profiiljooni mitte sirgjoonel, vaid piki jõesängi.
Juminda poolsaar

Juminda poolsaar on poolsaar Eesti põhjarannikul Kolga ja Hara lahe vahel, Kuusalu vallas Harjumaal.

Poolsaare geograafia

Juminda poolsaar on ligi 13 kilomeetrit pikk ja lõunaosas kuni 6 kilomeetrit lai. Poolsaare põhjaosas asub Juminda neem. Juminda poolsaarest idas asub Pärispea poolsaar.
Poolsaar kuulub tervikuna Lahemaa rahvusparki. Suurt osa poolsaarest katab okaspuumets. Poolsaare keskosas on kaks suurt raba: Aabla raba ja Hara soo. Aabla raba põhjaosas asub Eesti suuruselt kolmas hiidrahn Majakivi. Aabla raba lääneküljel kulgeb põhja-lõunasuunaline Pikanõmme luide.
Rammikul on suuri kivikülve Tapurla külast läänes ja Juminda neemel. 
Asustus paikneb põhiliselt rannakülades (Hara, Juminda, Kiiu-Aabla, Kolga-Aabla, Leesi, Pedaspea, Tammistu, Tapurla, Virve). Juminda Poolsaare Selts loeb poolsaare külade hulka ka Pudisoo küla. Vanim on arvatavasti Juminda küla, mida on nimetatud 1290 Jumentake.

Poolsaare militaarajalugu

Teise maailmasõja ajal toimus Juminda poolsaare lähedal Soome lahes Juminda miinilahing. 27. augustil 1941 alanud punavägede evakueerimisel Tallinnast, kus Tallinna kaitsnud Punaarmee üksuste jäänused, põgenevad punategelased, mobiliseeritud ja evakueeritavad – kokku üle 30 000 inimese – paigutati ööl vastu 28. augustit Nõukogude laevadele, mis asusid teele Kroonlinna suunas. Lisaks inimestele oli laevadel ka hulgaliselt materiaalseid väärtusi. Juminda poolsaare kohal sattusid laevakaravanid soomlaste ja sakslaste paigutatud miinitõketele ning langesid ühtlasi pommi- ja torpeedorünnakute alla. 195 laevast (183 laeva Tallinnast, 12 Paldiskist) uputati 55, hukkunute arv võis olla umbes 15 000.
Poolsaare idarannikul asuva Virve küla lähedale rajas NSV Liidu sõjamerelaevastik aastatel 1956–1957 Hara lahte Hara allveelaevasadama, kus demagnetiseeriti laevu (koordinaadid 59° 37′ 59″ N, 25° 41′ 1″ E).
Hara küla juures asus ka NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee NSV Liidu piirivalve Punalipulise Balti Piirivalveringkonna, 6. Punatähe ordeniga Gdynia piirivalvesalga 10. piirivalvekordon.