google/wiki40b huggingface dataset:
Lembit Tõemäe

Lembit Tõemäe (11. detsember 1949 Tallinn – 27. veebruar 2014) oli eesti maadleja ja maadlustreener.
Ta lõpetas aastal 1969 Pärnu internaatkooli ja aastal 1978 cum laude Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
Ta alustas maadlusega aastal 1967 Enn Lauri juhendamisel. Hiljem treenis ka August Englase käe all.
Ta töötas aastatel 1978–1983 kalatööstuskoondises "Ookean" ja Tallinna Laevaremonditehases. Aastast 1983 töötas ta Põlva Spordikoolis vabamaadlustreenerina ja juhtis maadlusklubi Lapiti. Aastast 2010 IV kutsetase. Lembit Tõemäe hetke edukaim õpilane on Elar Hani, kes on tunnistatud Eesti parimaks vabamaadlejaks aastatel 2012, 2011 ja 2010. Ühtlasi pälvis Tõemäe samadel aastatel parima vabamaadleja treeneri karika.
Tapa valla vapp

Vapi kirjeldus

Tapa valla vapp on jagatud kaheks sinist ja rohelist värvi osaks hõbedast triipudega. Vapi alumine osa on roheline. Ülemises osas sinisel taustal asuvad kaks ristuvat ühesugust tammeoksa

Tapa valla sümboolikakonkurss

Tapa valla sümboolika väljatöötamiseks korraldati konkurss, kuhu laekus 63 tööd. Nende hulgast valis žürii välja kaks tööd, mis esitati rahvaküsitlusele. Rahvaküsitluse tulemuse kinnitas Tapa-Tamsalu ühinemise ettevalmistamise juhtivkomisjon oma 11.09.2017.a otsusega. Võitjaks osutus töö nimega "Tammepuu" 62% häältega.
Highlandsi maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1921. aastal.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 98 786.
Williamsoni maakond (Illinois)

Ajalugu

Maakond moodustati 1839. aastal.
Theodor Kima

Theodor Kima (9. aprill 1899 Tartu – 17. veebruar 1980 Berliin) oli eesti arst.
Ta lõpetas aastal 1916 Tartu Aleksandri Gümnaasiumi ja asus samal aastal õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kuid stuudium katkes aastal 1917. Vabadussõjast võttis ta osa aastatel 1918–1920 Balti pataljoni koosseisus. Õpingud arstiteaduskonnas jätkusid aastal 1920 ja aastal 1924 lõpetas ta ülikooli arsti astme väärilisena cum laude. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Fraternitas Academica.
Aastal 1925 oli ta Ahjas jaoskonnaarstiks. Aastatel 1926–1930 töötas ta Vana-Tänassilmas jaoskonnaarstina. Aastal 1930 asus ta Viljandisse, kus töötas eraarstina laste- ja sisehaiguste erialal. Ta oli aastast 1926 Viljandi Eesti Arstide Seltsi liige.
Aastal 1941 lahkus ta abikaasaga Saksamaale. Aastatel 1941–1942 töötas ta Neuenburgi kreisihaiglas Poola aladel. Aastatel 1942–1945 töötas ta Brombergis (praegu Bydgoszcz, Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Poolas). Aastatel 1948–1952 oli ta Mecklenburgi Tervishoiuministeeriumis osakonnajuhatajaks. Aastatel 1952–1965 oli ta Saksa Demokraatliku Vabariigi Tervishoiuministeeriumi epideemiate vastu võitlemise osakonna juhataja ning aastast 1965 oli ta samas nõunik-epidemioloog. 
Dr. Theodor Kima suri aastal 1980 Berliinis.

Isiklikku

Tema isa oli vaimulik Gustav Kima. Tema abikaasa Beate Käthe isa William Oskar Hertel ja vend Ernst Wilhelm Hertel olid arstid.
Ago Aunver

Ago Aunver (enne eestistamist Ago Albrecht; 7. detsember 1921 Tartu – 24. detsember 1987 Flen, Södermanlandi lään) oli eesti arst Rootsis.
Ta õppis Jüri algkoolis ja lõpetas aastal 1940 Gustav Adolfi Gümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonda, kus ta õppis aastani 1942 ja läks siis üle arstiteaduskonda, kus ta õppis aastani 1944. Aastal 1943 mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke, kuid kuna ta teenis Tallinna Sõjaväeambulatooriumi arstina, siis sai ta ka ülikoolis edasi käia.
29. septembril 1944 põgenes ta koos abikaasaga Saaremaalt Saksa sõjalaeval Saksamaale. Ta saabis Neuhammerisse, kuid astus aprillis 1945 Gießeni ülikooli arstiteaduskonda, töötades samal ajal sõja lõpuni Flendsburgis sõjaväehaiglas. Aastatel 1945–1947 õppis ta Kieli ülikooli arstiteaduskonnas. Aastal 1948 emigreerus ta koos abikaasaga Rootsi, kus ta õppis aastatel 1951–1957 Uppsala Ülikooli arstiteaduskonnas, lõpetades selle med. lic. kraadiga. Õppimise ajal töötas ta periooditi laboratooriumides ja vikareeris jaoskonnaarstina. Aastal 1955 töötas ta Skinnskattebergi (asub Västmanlandi läänis) jaoskonna asearstina ja aastatel 1962–1987 Fleni distrikti (asub Södermanlandi läänis) ülemarstina.
Dr. Ago Aunver suri 24. detsembril 1987 Flenis Södermanlandi läänis südameinfarkti ja on maetud Uppsalasse.

Isiklikku

Tema isa Jakob Aunver oli Jüri ja Uppsala koguduse õpetaja. Tema abikaasa Ädu isa Arnold Kerem oli Palamuse ja Tartu Jaani koguduse õpetaja.
Lina tänav

Lina tänav (Flachsstraße) on tänav Tartus Karlova linnajaos.
Lina tänav algab Kalevi tänavalt, ristub Aleksandri tänavaga ja lõpeb seejärel ummikuga. Tänava pikkus on umbes 270 meetrit.
Lina tänava ja Kalevi tänava ristis asub Tartu Karlova Gümnaasium.
Konrad Lorenzi Instituut

Konrad Lorenzi Instituut (KLI, täieliku nimetusega Konrad Lorenz Institute for Evolution and Cognition Research) on teoreetilise bioloogiaga tegelev uurimisinstituut Austrias.
Instituut asub Viini lähedal Altenbergis, endises Konrad Lorenzi perekonna majas.
Juuru kalmistu

Ajalugu

Vanim kalmistu Juurus asus praeguse Juuru Mihkli kiriku ümbruses, pärinedes tõenäoliselt 12. sajandist. Külakalmistu juurde ehitati 1238. aastal kirik ja selle ümbrusesse maeti  lihtrahvast 18. sajandi lõpuni, seejärel jäi see vaid kohalike mõisnike ja koguduse vaimulike matmiskohaks.

Vana kalmistu

1772. aastal andis Venemaa keisrinna Katariina II välja ukaasi, mis nägi ette matmispaiga rajamist soovitavalt 300 sülda (ca 700 m) elamutest eemale. Seaduse tulemusena rajatigi kirikust üle poole kilomeetri kaugusele, Juuru mõisa maadele kalmistu ehk rahvakeeles "vana surnuaed". Kalmistut on suurendatud mitmel korral. Kalmistu suurus on 2,4 ha.
Vanale kalmistule üldreeglina ei maeta, küll aga üksikuid erandeid tehtud kuni tänaseni. Kalmistu on võetud 1987. aastal looduskaitse objektina arvele tema rikkaliku puude koosluse poolest ja 1997. aastal  muinsuskaitse alla kui ajaloomälestis. 

Uus kalmistu

1896. aastal eraldas EELK Juuru Mihkli kogudus oma maast  maa-ala uue kalmistu rajamiseks. 19. septembril 1899. aastal õnnistati uus kalmistu sisse. 1934. aastal laiendati kalmistut põhjasuunal ja kalmistu suuruseks kujunes 4,3 ha. Seati sisse kalmistuvahi ametikoht ja ehitati kalmistumaja. Plaanis oli ehitada ka kabel.
Kalmistu uuema osa lääneküljel asub II maailmasõjas langenud eestlaste ühishaud, kus on 1941. aastal Mahtra soolahingus surma saanud omakaitselaste, Kaiu mässus langenute ja Soomepoiste kalmud.
Ühishauast üle tee idaküljel asub punaväes langenute ühishaud, mida tähistab põllukivi kirjaga: "Igavene au Suures Isamaasõjas langenuile 1941 – 1945." (paigaldatud 1970. aastal, autoriks ja valmistajaks O. Kuulpalu). Ühishaud on ajaloomälestisena arvele võetud.
Ebon

Eboni atoll on atoll Mikroneesias, üks Marshalli saartest. 
Kuulub Marshalli Saartele. Koosneb 22 saarest, mille kogupindala on 5,75 km² ja elanike arv umbes 700.
Ebon on Marshalli saarte lõunapoolseim atoll.
Olga Relve

Olga Relve (sünninimi Olga Orgussaar; 29. august 1917 – 14. oktoober 1996) oli eesti kokaraamatute autor.

Isiklikku

Tema poeg on Hendrik Relve.
Jädivere mõis

Jädivere mõis (saksa keeles Jeddefer) oli rüütlimõis Läänemaal Vigala kihelkonnas. Nüüdisajal asub Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

Ajalugu

Velise mõisa omanik Hans Uexküll rajas XVI sajandi esimesel poolel Enge jõe kaldale Jädivere karjamõisa. See eraldati 1709. aastal Velisest iseseisvaks rüütlimõisaks. Mõisaomanikud vaheldusid võrdlemisi sagedasti; nende hulka kuulusid Schwengelmid, Pistohlkorsid, Hoyningen-Huened, Rosenthalid. XIX sajandil valdasid mõisa pikemalt Uexküllid. Viimane omanik oli 1917. aastast Maximilian von Arronet (1878−1976), kellelt see 1919. aastal võõrandati.

Uhja karjamõis

Jädivere ainus karjamõis Uhja (Meyekorwer) asutati 1789. aastal.

Vesiveski ja kõrts

Vesiveski rajati Enge jõele XVIII sajandi algul. See hävis tulekahjus 1929. aastal. Tallinn–Pärnu maantee äärne Sillaotsa kõrts pärines 1732. aastast ja tegutses 1900. aastani. Tänapäeval on kõrtsihoone hävinud.

Mõisa suurus

Mõisa maad ulatusid nüüdse Aravere küla alla kuuluvast Uhja külast Kesu külani. 1840. aastatel oli mõisa suuruseks umbes 2300 hektarit, millega liigitus keskmise suurusega mõisate hulka.

Häärber ja kõrvalhooned

Mõisa algne puidust häärber hävis Põhjasõja ajal. Hilisem puitehitis põletati maha 1905. aasta sündmuste käigus ja seda enam ei taastatudki. Säilinud on mõned kõrvalhooned.

Park

Mõisapark on 4,4 hektari suurune esinduslik metsapark, mis asub endise mõisasüdame naabruses Enge jõe parempoolsel kaldal. Pargis annavad looduslikku järelkasvu näiteks nulud. Valged männid on saavutanud hiigelmõõtmed (kõrgus küündib 40 meetrini ja ümbermõõt jalamil 4 meetrini). Tänapäeval parki peaaegu ei hooldata ja see on metsistunud. Mõisapark on looduskaitse all.
Kõrgemäe paljand

Kõrgemäe paljand (ka: Kõrgekalda paljand) on paljand Helme jõe kaldal; halduslikult Valga maakonnas Tõrva vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.
Oneida maakond (Idaho)

Ajalugu

Maakond moodustati 1864. aastal.
Termoregulaator

Termoregulaator ehk temperatuuriregulaator (ingl thermostat) on seadis, mis koos andurite ja täituritega on ette nähtud masina, aparaadi, tehnoloogilise protsessi või mingi piiratud keskkonna (ruumi) temperatuuri nõutavais piires hoidmiseks või soovitud seaduspärasusega muutmiseks, nt vastavalt programmile. Enamasti toimub reguleerimine automaatselt, (vt Automaatreguleerimine).
Termoregulaatorid võivad olla pidevatoimelised või positsioonregulaatorid. Pidevatolisimeed termoregulaatorid muudavad väljundit sujuvalt, proportsionaalselt sisendtemperatuuriga (proportsionaalreguleerimine), st, mida kõrgem on temperatuur, seda suurem on väljundi väärtus või kasutatakse keerukamaid reguleerimisalgoritme prportsionaal-integraal (PI) ja prportsionaal-integraal-diferentsiaal (PID) reguleerimist. Lihtsaim lahendus (positsioonreguleerimine), mida tihti kasutatakse on väljundi lülitamine sisse ja välja. Sellist reguleerimist nimetatakse kahepositsiooniliseks reguleerimiseks (ON-OF). Kahepositsioonilist temperatuuriregulaatorit nimetatakse ka temperatuurireleeks. Termorelee all mõeldakse siiski tihti spetsiifilist seadmete kaitsereleed, mitte termoregulaatorit.
Prosymna pitmani

Levila

Neid võib kohata roomamas Malawis ja Tansaanias.
Riidaja külanõukogu

Riidaja külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Põdrala vallas. Külanõukogu pindala oli 111 km² (1977).
Kaiu Prikk

Elulugu

Kaiu Prikk on agronoomi tütar.
Lõpetas 1984 Põlva Keskkooli, 1990 TÜ arstiteaduskonna, oli 1996–2000 TÜ ja 1999–2003 Helsingi Ülikooli doktorant, meditsiinidoktor (2003, Helsingi Ülikool), väitekiri "Development and progression of tissue injury in chronic inflammatory airway diseases with special respect to matrix metalloproteinases" (Helsingi, 2003). Oli 1991–1994 TÜ kopsukliiniku resident, 1994–2000 TÜ kopsukliiniku kopsuarst, ühtlasi 1996 õppetööl Helsingi Ülikoolis, 2001–2003 Ida-Tallinna Keskhaigla kopsuarst, 2001–2005 Tervise Arengu Instituudi teadur, 2003– SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla (PERH) vanemarst-kopsuarst, 2006– ka TTÜ geenitehnoloogia instituudi teadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: koekahjustuse regulatsioon krooniliste põletikuliste kopsuhaiguste korral. Kopsuarstide Seltsi liige (aastast 1992). Umbes 20 teadustrükist, üks patent (kaasautor).
I Am the True Vine

"I Am the True Vine" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1996. aastal loodud teos segakoorile. Pärt kirjutas muusikateose Suurbritannia Norwichi katedraali 900. aastapäevaks. Muusikateose pikkus on 6-8 minutit. Teose kandis esimest korda ette Norwichi katedraali koor (dirigent David Dannett) 22. juunil 1996 Suurbritannias Norwichi katedraalis.
Aleksei Severtsov

Aleksei Nikolajevitš Severtsov (vene Алексей Николаевич Северцов; 29. september 1866, Moskva – 19. veebruar 1936, Moskva) oli Vene zooloog ja evolutsiooniteoreetik.
Lõpetas 1889 Moskva ülikooli professor M. A. Menzbieri õpilasena, jäi seejärel tema juurde tööle ja kaitses samas 1895 magistri- ja 1898 doktorikraadi. Töötas seejärel lühikest aega Moskva ülikoolis zooloogia eradotsendina, kust kutsuti 1898. aastal Tartu Ülikooli erakorraliseks professoriks. 1902 nimetati TÜ zooloogiakateedri korraliseks professoriks, kuid siirdus veel samal aastal Kiievi ülikooli, kus töötas 1911. aastani. Aastatel 1911–1930 oli Moskva ülikooli zooloogiaprofessor. NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik (1920), Ukraina NSV Teaduste Akadeemia akadeemik (1925). On loomade evolutsioonilise morfoloogia rajajaid.
Tartu Ülikooli professor 1899–1902.
Minoru Yamasaki

Biograafia

Yamasaki sündis Washingtoni osariigis Seattle'is teise põlvkonna ameerikajaapanlasena. Ta kasvas üles Auburnis ja käis Auburni seeniorite kõrgkoolis. 1929. aastal läks Yamasaki ülikooli (University of Washington College of Architecture and Urban Planning) ja lõpetas arhitektuuri eriala 1934. aastal.
Pärast 1930. aastal New Yorki kolimist käis ta New Yorgi Ülikoolis, et saada arhitektuuris kõrgema astme kraad. Yamasaki sai tööd arhitektuurifirmas Shreve, Lamb and Harmon. Sama firma projekteeris ka kõrghoone Empire State Building. Aastal 1945 kolis Yamasaki Detroiti, kus töötas arhitektuuribüroos Smith, Hinchman, and Grylls. Firmast lahkus ta 1949. aastal. 
Yamasaki abiellus esimest korda 1941. aastal. Pärast teist ja kolmandat abielu abiellus ta 1969. aastal taas oma esimese naisega. Yamasaki suri 1986. aastal vähki.

Tööd

Yamasaki esimene silmapaistvam projekt oli 1955. aastal Pruitt-Igoe eramajade ala Missouri osariigis. Vaatamata sellele, et ta armastas Jaapani arhitektuuri, oli see projekt teistsugune. Projektiga esines nii palju probleeme, et eramajad lammutati 1972. aastal, vähem kui 20 aastat pärast nende valmimist.
Yamasaki projekteeris ka 415-meetrised Maailma Kaubanduskeskuse tornid, mille projekteerimine algas 1965. aastal ja ehitus 1972. aastal. Paljud tema ehitisted on inspireeritud gooti stiilist, näiteks kasutab ta kitsaid vertikaalseid aknaid.
Veljo Kuusemäe

Veljo Kuusemäe (sündinud 8. septembril 1947 Martna vallas, Läänemaa) on eesti kergejõustiklane.
Lõpetas 1966 Haapsalu 1. keskkooli, õppinud Tallinna Pedagoogilise Instituudi Kehakultuuri teaduskonnas. Kergejõustikku harrastas aastast 1961 Haapsalu spordikoondises Einart Proosi suunamisel, tuli 1965 kettaheites Nõukogude Liidu noortemeistriks, oli 1966 Euroopa juunioride mängudel 5. Tallinnas. Treenis Heino Lipu juhendamisel.
Püstitas 1971 kettaheites Nõukogude Liidu rekordi 63.70 (Euroopa hooaja edetabeli 10. tulemus) ja tuli 1974 Nõukogude Liidu meistriks. Eesti meistrivõistlustel võitnud 1967–1978 kettaheites 5 kulda, 2 hõbedat ja 3 pronksi ning kuulitõukes hõbeda ja pronksi, talvistel meistrivõistlustel kettaheites 1 kulla, hõbeda ja pronksi ning kuulitõukes pronksi.
Parandanud 1969–1977 6 korral Eesti kettaheiterekordit (58.50 – 64.54). Isiklik kuulitõukerekord 17.14 (1978). Meistersportlane (1968), suurmeister (1971). Kuulunud 31 korda Eesti koondisse, võistelnud ka Nõukogude Liidu koondises. Kuulunud Dünamosse.
Kuldsed Liivad

Kuldsed Liivad (bulgaaria keeles Златни пясъци) on mereäärne kuurort Bulgaaria idaranniku põhjaosas Varna linna territooriumil kesklinnast 17 km põhja pool. See on populaarne turismisihtkoht, kus käib palju külastajaid Suurbritanniast, Venemaalt, Skandinaaviast, Prantsusmaalt, Kesk- ja Ida-Euroopast kaasarvatud Eestist, Pärsia lahe äärsetest riikides, Iisraelist ja muudest riikidest.

Piirkonna väljaarenemise ajalugu

Esimest korda mainis piirkonda Plinius Vanem, kes kirjeldas seda ala kui mütoloogiliste kääbuste kodu. Piirkond oli suures osas 1950-ndateni asustamata. Kuurordi arendamine algas 1957. aastal ja umbes kahe aastakümnega muutus koht kaasaegseks kuurordiks, kus on palju hotelle, villasid, korterelamuid, spaakeskusi, restorane, klubisi, kasiinosi, vaatamisväärsusi, kaubanduskeskused, spordirajatisi ning ka jahisadam, ratsutuskool ja Aquapolisi veepark. 1990-ndatel erastati Kuldsed Liivad ja see meelitas investoreid piirkonda investeerima. Läbi 2000-ndate oli investeeringute tõttu piirkonna areng märkimisväärne. Esialgse plaani järgi pidi piirkond mahutama 13 000 voodikohta, aga 2007. aastal oli see arv juba 30 000 voodikoha. Varna Turismikoja andmetel oli aga tegelik voodikohtade arv tähendusrikkalt suurem kui 30 000.
Pealiskaudsel hinnangul võis see arv olla ligikaudu 90 000 voodikohta. Tänapäeval pakub enamik hotelle kõik-hinnas-pakette, kuid tehakse edusamme, et muuta kuurort tipptasemel sihtkohaks.

Tänapäev

Looduses olevad kuuma mineraalvee allikad ja lopsakad metsad, moodustavad Kuldsete Liivade looduspargi ja Franga platoo, mis muudab linna üheks kõige populaarsemaks turistisihtkohaks Ida-Euroopas. Linn on tunnistatud riigi puhtaimaks kuurordiks, kus on kõige puhtaim kvartsliiv, rohked vanad puud ja looduspargid. Kuldsete Liivade administratsioon seisab vastu nõudmistele ehitada rohkem maanteid ja parkimiskohti, viidates kuurordi perekonnasõbralikkusele, rohelisuse säilitamisele ja jalakäijate heaolule.
Laitmatu ökoloogilise puhtuse säilitamise eest on kuurort pälvinud rahvusvahelise sinise lipu märgi. Keskmine suvine õhutemperatuur ulatub 27 kraadini. Puhas ja rahulik merevesi püsib soe nii päevasel kui ka õhtusel ajal – keskmine veetemperatuur on 24-25 kraadi.
ABBA

ABBA on Rootsi popmuusika ansambel, mis tegutses aastatel 1972–1982 ja tegutseb taas alates 2018. aastast.
Ansambli liikmed on Benny Andersson, Agnetha Fältskog, Anni-Frid Lyngstad ja Björn Ulvaeus. Björn ja Agnetha ning Benny ja Anni-Frid olid abielupaarid (abiellusid vastavalt 1971 ja 1978). Ansambli nimi moodustati 1973. aastal ansambli liikmete eesnimede esitähtedest.
Ulvaeus oli varem esinenud ansambliga Hootenanny Singers ja Andersson ansambliga Hep Stars; Lyngstad ja Fältskog olid tuntud sooloartistidena. Nad moodustasid ansambli, mille nimi oli esialgu Björn, Benny, Agnetha & Frida. Aastal 1973 oli Rootsis ja Norras suur hitt nende laul "Ring, Ring". Neil ilmus ka samanimeline album.
Pärast 1974. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võitmist lauluga "Waterloo" saavutas ABBA enneolematu edu nii Euroopas, Ameerika Ühendriikides kui ka Austraalias. ABBA plaate on müüdud kokku vähemalt 370 miljonit eksemplari. Oma hiilgeajal oli ABBA The Beatlesi järel populaarsuselt teine ansambel.
Jaanuaris 1979 teatasid Björn ja Agnetha oma lahutusest, mõnikord on ekslikult arvatud, et laul "The Winner Takes It All" räägibki just sellest. Veebruaris 1981 lahutasid ka Benny ja Anni-Frid. Bändi hilisemad laulud ongi seetõttu tumedamate, introspektiivsemate sõnadega.
Aastal 1981 otsustas ansambel teha pausi; 1982 mindi ametlikult laiali. Pärast seda hakkasid Björn ja Benny kirjutama peamiselt lavamuusikat, samas kui Agnetha ja Anni-Frid alustasid soolokarjääri.
7. mail 2013 avati Stockholmis ABBA muuseum.
27. aprillil 2018 teatasid ansambli liikmed, et on otsustanud üle 35 aasta taas kokku tulla ja uusi laule kirjutama hakata. Esimest uut lugu esitletakse 2018. aasta detsembris.

Ansambli liikmete hilisem tegevus

Andersson ja Ulvaeus kirjutasid muusika muusikalidele "Chess" (1984) ja "Kristina från Duvemåla" (1995).
Andersson, Fältskog ja Lyngstad on andnud välja sooloplaate.
Mauretaania

Mauretaania oli vanaaja riik Loode-Aafrikas Numiidiast läänes, tänapäeva Alžeeria ja Maroko põhjaosas. 
40. aastal lasi Rooma keiser Caligula tappa viimase Mauretaania kuninga Mauretaania Ptolemaiose ja 42. aastal muudeti Mauretaania Rooma provintsiks. Claudius jaotas Mauretaania kaheks provintsiks: Mauretania Tingitana ja Mauretania Caesariensis.
20th Century Fox

20th Century Fox (lühend nimest Twentieth Century Fox Film Corporation) on alates 1935. aastast tegutsev Ameerika Ühendriikide filmistuudio, News Corporationi tütarettevõte.
Võsakurat

Sisu

Filmi tegevus toimub 1941. aastal teise maailmasõja aegses Eestis, kuhu on juba jõudnud saksa sõdurid. Võsakuradiks hüütav metsavaht on kinni nabinud kirgiisi rahvusest Nõukogude sõduri ja talutab seda nagu looma köie otsas läbi küla. Külarahvas eeldab, et Võsakurat läheb vangi sakslastele pearaha eest üle andma, Võsakuradil on aga tegelikult sootuks teised plaanid.
Sakari Pietilä

Sakari Pietilä (sündinud 21. juunil 1954 Oulus Soomes) on soome jäähokitreener.
Aastast 2014 on ta Eesti jäähokikoondise peatreener.
Anton Josipović

Jugoslaavia meistrivõistlustel

Ta oli Jugoslaavia meister II keskkaalus (kuni 75 kg) 1982. aastal.

Kaasaegsetel olümpiamängudel

Ta võitis poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Tema võit oli ebaharilik, sest teises poolfinaalis, kust pidi tulema tema finaalivastane, diskvalifitseeriti Evander Holyfield (USA) ning selle kohtumise võitjaks kuulutatud Kevin Barry (Uus-Meremaa) ei saanud jälle tervislikel põhjusil (Holyfield lõi ta poolfinaalis nokauti) osaleda finaalis. Josipović sai finaalis seega loobumisvõidu.

Maailmameistrivõistlustel

Ta osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 3. maailmameistrivõistlustel (München, 1982), kus kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Elukutselisena

Ta poksis juulist 1990 kuni aprillini 1992 ning uuesti 10. detsembril 1994 ja 17. juunil 1995 elukutselisena. Ta pidas kokku 10 kohtumist, millest võitis 8 (neist 4 nokaudiga) ja kaotas 2 kohtumist.
Roaldi nädal

"Roaldi nädal" on Kanal 2 sarisaade, mida juhib Roald Johannson.
2017. aastal sai saade Eesti filmi- ja teleauhindade jagamisel parima uue saate auhinna.
Meizodon

Levila

Neid madusid võib kohata Sahara-taguses Aafrikas.
Tübatulabali keel

Tübatulabali keel on Põhja-Ameerikas Californias räägitav jutoasteegi keel.
Seda räägivad Kerni jõe ülemjooksul elavad tübatulabalid, kellest suurem osa on üle läinud inglise keelele. Tübatulabali keele oskajaid on tänapäeval alla 10 inimese.
Tartu Maastikumaraton

Ajalugu

Tartu Jooksumaraton oli algse Tartu Sügisjooksu järglaseks.
1983. aastal sündis Tartu Sügisjooks, mille start anti Tartu kesklinnas Emajõe ääres ja finišipaigaks sai Tartu Ülikooli staadion. Jooksuüritus sai kohe ülipopulaarseks ning järgnevatel aastatel oli poolmaratoni põhidistantsil üle 1000 osavõtja, kellele lisandusid veel jooksjad 10 ja 4 km distantsidelt. Väga aktiivne oli ka lastejooksudest – MINI- ja MIDIjooksust – osavõtt: jooksmas käis üle 2000 lapse. Edule aitasid suuresti kaasa ka Tartu Maratonidel osalenud venelased. Nagu teistelgi rahvaspordiüritustel, olid osavõturohkemad aastad 1984-1987 ning raskeim periood 1990ndate algus.
Kui Tartu Maraton ja Tartu Rattaralli said 90ndate lõpus sisse uue kasvuhoo, siis jooksuüritus, mille korraldus oli aja jooksul olnud jooksuklubide kanda, tahtis uut impulssi. 1999. aasta sügisel toimus viimane Tartu Sügisjooks, seda juba uuel trassil. Linnamiljöö ja asfaltkattega rada vahetati jooksmiseks tervislikuma keskkonna vastu ning võistlus viidi üle Lõuna-Eesti loodusesse, suusamaratoniga seotud kohtadesse.
Aastal 2000 toimus järgmine oluline muudatus: jooksuvõistlus viidi sügisest kevadesse ja Tartu Sügisjooksust sai Tartu Jooksumaraton. Distantside pikkused jäeti analoogseks: põhidistantsiks 23 km, lühikeseks distantsiks 10 km.
2004. aastal lisandus jooksuürituse programmi ka 10 km kepikõnd, mis sai Eesti esimeseks kepikõnniürituseks ja leidis kohe ka oma osalejaskonna. Muutus ka ürituse logo. 2007. aastast saab läbida ka 23 km kepikõndi.
Traditsioonilised lastejooksud pole kuhugi kadunud: põhivõistluse-eelsel laupäeval on Tartus, Tähtvere Spordipargis kavas nii TILLU- kui MINIjooks ning ka 4 km pikkune Heateo jooks. Lisaks toimuvad pühapäeval lastejooksud stardipaigas Otepääl ja finišialas Tartumaa Tervisespordikeskuses.
2018. aastal muudeti nime ning Tartu Jooksumaratonist sai Tartu Maastikumaraton.
Antsülusjärv

Antsülusjärv oli Läänemere nõos paiknenud jääajajärgne mageveeline järv umbes 9300–8000 ¹⁴C-aastat tagasi, maksimum umbes 8300–8200 aastat tagasi.
Antsülusjärv tekkis pärast seda, kui maapinna kerke tõttu kadus ühendus Joldiamere (Läänemere varasem arengustaadium) ja ookeani vahel.
Nimetuse "Antsülusjärv" andis järvele rootsi geoloog Gerard De Geer jõe nappteo (Ancylus fluviatilis) järgi, kelle kojad on karakteersed Antsülusjärve setetele.