google/wiki40b huggingface dataset:
Nordmark

Slaavi taust

Suure rahvasterändamise ajal hakkasid paljud germaanlased Rooma piiride suunas rändama. Kirdes asendasid neid peamiselt slaavlased (veletid, hiljem lutitšid). Esimesed slaavlased olid kindlasti Brandenburgi alal 720. aastal, pärast avaaride Euroopasse saabumist. Need slaavlased olid tulnud läbi Morava, kuhu nad olid jõudnud 7. sajandi keskpaigas. Germaanlaste semnonite riismed sulandati nende slaavi rühmade poolt.
Inimeste rühm, kes asusid Spree jõe äärde, sai tuntuks kui sprevjaanid. Nad asusid Haveli ja Nuthe jõgede joonest itta, praegustesse Barnimi ja Teltowi piirkondadesse. Nad ehitasid oma peamise kindlustuse Spree ja Dahme jõgede kohtumiskohta Köpenickis. Hevellid elasid sellest joonest läänes, praegustes Havellandi ja Zauche piirkondades. Neid nimetati "Habula" (Haveli) jõe iidse germaani nime järgi Habelli. Nende omanimi oli stodoraanid. Nad ehitasid oma peamise kindlustuse "Brennasse" (praegune Brandenburg). Hevellid ehitasid ka suure eelposti praegusesse Spandau tsitadeli paika Berliinis. Sprevjaanid ja hevellid pidasid sõda mitte ainult oma germaani, vaid ka oma slaavi naabrite vastu.

Rajamine ja kaotamine, 965–983

Pärast 808. aasta Saksi sõda annetas võidukas Karl Suur temaga liidus olnud slaavi hõimudele (nagu obotriidid) osa sakside maadest Elbe ja Läänemere vahel. Piirkonnas järgnes rahulik periood. Brandenburgi ja Havelbergi piiskopkonnad rajati 940. aasta paiku ning algas paganlike slaavlaste ristiusustamine.
Kuningas Heinrich I vallutas Brandenburgi 928.–929. aastal ja pani andamikohustuse hõimudele kuni Odrani. 948. aastaks oli tema poeg Otto I rajanud Saksa kontrolli paljude allesjäänud paganate üle, keda kaasaegsete poolt kutsuti ühiselt slaavlasteks või vendideks. Slaavi asulad nagu Brenna, Budišin (Bautzen) ja Chotebuž (Cottbus) läksid Saksa kontrolli alla markkrahvide paigaldamise kaudu. Markkrahvi ameti peamine funktsioon oli kaitsta Saksamaa kuningriigi marke (piiriringkondi). Pärast markkrahv Gero Suure surma 965. aastal jaotati tohutu markide kogum ("supermark") Otto poolt 5 väiksemaks margiks. Põhjamark oli üks nendest. Teised olid Idamark, Merseburgi mark, Meißeni markkrahvkond ja Zeitzi mark.
983. aastal lutitšite algatatud mäss tõi kaasa Põhja- ja Billungite markide, samuti vastavate piiskopkondade tegeliku eraldumise, kuigi titulaarseid markkrahve ja piiskoppe määrati ikka. Kuni lutitšite liidu kokkuvarisemiseni 11. sajandi keskpaigas jäi Saksa ekspansioon Põhjamargi suunas seisma ning vendid Elbest idas jäid umbes 150 aastaks sõltumatuks.
Tenzing Norgay

Tenzing Norgay (1914 – 9. mai 1986 Darjeeling, India) oli Nepali šerpa, kes koos Sir Edmund Hillaryga tõusis 29. mail 1953 Mount Everesti tippu.

Isiklikku

Džomolungma tipus on käinud tema poeg Jamling Tenzing Norgay, tütrepoeg Tashi Tenzing ja õepoeg Nawang Gombu.
Rasma Bruzīte

Rasma Bruzīte (5. jaanuar 1919 – 9. juuni 2001) oli läti skulptor.

Eluloolist

Sündis Liepājas inseneri peres. Kunstiga tegelema suunas teda põhikooli joonistusõpetaja. Lõpetas 1939. aastal Liepāja kunstikooli keraamika erialal ja 1949. aastal Läti Kunstiakadeemia skulptuuriosakonna, tema lõputöö juhendajaks oli Teodors  Zaļkalns. Näitustel on oma graniit- ja pronksskulptuuridega esinenud alates 1951. aastast, loonud ka portselanist väikeplastikat.
Kunstniku põrm on maetud Riia Metsakalmistule.

Isiklikku

Rasma Bruzīte abikaasa oli maalikunstnik Boriss Bērziņš (1930–2002).
Puugnitsa kääpad

Puugnitsa kääpad on Võru maakonnas Setomaa vallas Puugnitsa külas asuvad neli kääbast. Kääpad arvele võetud arheoloogiamälestistena.
Erling Jevne

Erling Jevne (sündinud 24. märtsil 1966) on norra murdmaasuusataja.
Roosa-kuldnokk

Levila

Pesitsusajal on levinud Ees- ja Kesk-Aasias, mõnel aastal ka Kagu-Euroopas. Talvitub Ees-Aasia lõunaosas, Pakistanis, Indias ja Sri Lankal. Roosa-kuldnoka levik sõltub parves elutsevate rohutirtsuliikide rohkearvulisest esinemisest. Eestis eksikülaline.

Välimus

Üldpikkus 19–22 cm. Vanalinnu sulestikus on iseloomulik heleroosa värvus, pea ja tiivad on mustad, metalliläikega. Noorlind sarnaneb kuldnoka kahvatu noorlinnuga, kuid tal on lühem ja tömbim kollakas nokk, hele valjasriba ja seljasulestikust heledam päranipuala. Häälitsused lühidad ja karedad, võrreldes kuldnokaga rämedamad ja järsemad. Lennul hoiduvad roosa-kuldnokad üksteise lähedusse, mistõttu kogu parv paistab isegi läheda maa pealt tiheda tumeda tombuna. Maapinnale laskunult hajuvad nad kiiresti, kuid jooksevad ja lendlevad kõik ühes suunas, mistõttu kogu parv liigub ühele poole.

Elupaik ja pesitsemine

Elab stepis ja põllumaastikul. Pesitseb seltsinguliselt kaljulõhedes, järsakupragudes, kivide all, laiendatud kaldapääsukese urgudes, mõnikord hoonete õõnsustes, Ühes koloonias on tihti mitusada paari. Pesapaikadele ilmub aprillis. Pesaaluseks on õhuke kiht kuivanud taimevarrekesi, sellel lebavad vähesed koirohu lehed ja stepilindude suled. Kurnas on 4–7 kahkjashalli muna. Poegi toidavad mõlemad vanemad. Pesitsusperiood on lühike: viis nädalat pärast esimeste munade munemist võib juba kohata hästi lendavaid noorlinde. Varsti pärast poegade pesast lahkumist ühinevad pesakonnad suurteks parvedeks, mis toiduotsingutel järk-järgult haudekolooniast eemalduvad. Talvel moodustab suuri parvi.

Toitumine

Kõigesööja. Eelistab rändtirtse. Täiskasvanud lind võib päevas ära süüa kuni 200 erinevas vanuses rändtirtsu. Sööb ka mardikaid, soomustiivalisi, ämblikke ja sipelgaid, marju, mahlakaid puuvilju ja umbrohuseemneid.
Mati Meos

Mati Meos (sündinud 5. oktoobril 1946 Jõgeval) on Eesti poliitik ja insener.
Ta on Eesti Lennundusmuuseumi asutaja ja juht.
Aastatel 1989–1996 oli ta Tartu Linnavolikogu ja 1995–1999 VIII Riigikogu liige.

Elulugu

Ta lõpetas 1969. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi peenmehaanika erialal.
Aastatel 1969–1995 töötas Mati Meos Eesti Teaduste Akadeemia Füüsika ja Astronoomia Instituudi laborijuhatajana, Eesti Teaduste Akadeemia Erikonstrueerimisbüroo Tartu filiaali optika-mehaanikaalase konstrueerimisbüroo juhatajana ja laseriehitusfirma direktorina.
1974–1989 kuulus Mati Meos NLKP-sse, aastatel 1994–2002 oli Mati Meos Koonderakonna liige ja aastatel 1995–1999 oli ta VIII Riigikogu liige ning Riigikogu majanduskomisjoni aseesimees. Aastatel 1989–1996 oli Mati Meos Tartu Linnavolikogu liige, 1992–1996 Tartu Teaduspargi Haldusnõukogu liige, 1998–2004 Eesti Panga nõukogu liige, 2004–2014 Eesti Jõujaamade ja Kaugkütte Ühingu juhatuse liige.
2000. aastal asutas ta Eesti Lennundusmuuseumi. 2006. aastast korraldab muuseum Meose eestvedamisel Eesti Lennupäevasid. Alates aastast 2004 on Mati Meos Eesti Lennuakadeemia nõunike kogu liige ja esimees.
Pärast Riigikogust lahkumist sai temast algul AS-i Fortum Tartu asutamiskonsultant, seejärel juhatuse liige ning lõpuks juhatuse esimees. Aastatel 2000–2009 oli Mati Meos AS Fortum Tartu juhatuse esimees, aastatel 2009–2012 AS Fortum Tartu juhatuse liige. Alates aastast 2014 on ta kontserni Fortum Tartu tütarettevõtte AS Anne Soojus juhatuse esimees.
Kristjan Piirimäe

Kristjan Piirimäe (sündinud 13. juunil 1975 Tartus) on Eesti hüdrobioloog.

Elulugu

Kristjan Piirimäe on Helmut Piirimäe ja Krista Piirimäe poeg, Kaarel Piirimäe ja Pärtel Piirimäe ning Triinu Petersi vend.
Piirimäe lõpetas 1993 Tartu 16. Keskkooli ja 1997 Tartu Ülikooli bioloogia osakonna. 1997 kaitses ta TÜ-s magistrikraadi hüdrobioloogias väitekirjaga "Bacterioplankton viability and heterotrophic activity in the thermally stratified small Estonian lakes", 2007 Tallinna Tehnikaülikoolis filosoofiadoktori kraadi loodus- ja täppisteadustes väitekirjaga "Long-term changes of nutrient fluxes in the drainage basin of the Gulf of Finland – applocation of the PolFlow model" (Tallinn, 2007). Ta täiendas end 1995 New Yorgis ÜRO juhtimiskoolituse kursustel, 2001 Rootsis, Lätis, Poolas ja Leedus säästva arengu ja keskkonnakaitse alal ning 2004 Hollandis Utrechti Ülikoolis GIS modelleerimise alal. 1995–97 oli ta Zooloogia ja Botaanika Instituudi (ZBI)) Võrtsjärve Limnoloogiajaama laborant, 1997–2001 vanemlaborant, 2001–05 TTÜ keskkonnatehnika instituudi teadur-doktorant ning 2005. aastast Järva-Jaani Gümnaasiumi geograafiaõpetaja.
Piirimäe on olnud Eesti Veeühingu ja Tehiskeskkonna Instituudi juhatuste liige (2002–05), Eesti Keskkonnaühenduste Koja koordinaator ja keskkonnaekspert (2004–05).

Teadustöö

Kristjan Piirimäe peamised uurimisvaldkonnad on siseveekogude ja Soome lahe reostus ning veekaitse. Ta on loonud veereostuse kirjeldamise mudeleid. Ta on avaldanud umbes 20 teadustrükist.
UEFA Meistrite Liiga 2016/17 alagrupiturniir

Formaat

Meeskonnad mängisid igas alagrupis iga meeskonna vastu korra kodus ja võõrsil. Grupi võitjad ja teine koht pääsesid edasi 1/8-finaali, kolmanda koha saavutanud meeskonnad pääsevad mängima UEFA Euroopa Liiga 2016/17 1/16-finaali.

Alagrupid

Mängupäevad olid 13.–14. september, 27.–28. september, 18.–19. oktoober, 1.–2. november, 22.–23. november, and 6.–7. detsember 2016. Mängu algusajad on 20:45 CEST/CET, väljaarvatud 5. mängupäev Venemaal, mis on kell 18:00 CET. 4. ja 5. mängupäeva mängude algusajad Türgiis muudeti kella 20:45 CET pealt 18:45 CET peale, kuna Türgi valitsus otsustas alates 2016. aasta septembrist kasutada aastaringselt UTC+3 ajavööndit. Mängude algusajad kuni 29. oktoober 2016 (1.-3. mängupäevad) on CEST (UTC+2), ning sealt edasi (4.-6. mängupäevad) CET (UTC+1).
Jorkširi terjer

Jorkširi terjer (inglise keeles Yorkshire Terrier) on koeratõug.
See koer on pika karvkattega.
Vääriselupaik

Vääriselupaik ehk võtmebiotoop (lühendatult VEP; inglise key(stone) biotope, (key)stone habitat) on ala, mis on oluline loodusliku elurikkuse püsimiseks.
See on minimaalse inimmõju all olev ala (sageli metsaala), kus suure tõenäosusega elab ohustatuid, ohualteid jt kaitsealuseid liike.
"Vääriselupaik" on Eesti looduskaitseterminoloogias suhteliselt uus mõiste.
Coelestinus IV

1241. aasta paavsti valimised

Coelestinus IV valiti paavstiks 25. oktoobril 1241 Roomas Septizodiumis. Kirikuloolase J. N. D. Kelly andmetel pühitseti ta ühe kroonika järgi ametisse 28. oktoobril, kuid samas ta kahtleb allika tõepärasuses, samuti levib ajalookirjanduses veendumus, et ta suri ametisse pühitsemata.
21. septembrist 25. oktoobrini 1241 toimunud valimistel osales 11 kardinali, sest 2 kardinali, Giacomo da Pecorara ja Oddone de Monferrato olid Saksa-Rooma keisri Friedrich II juures vangistuses. Kardinal Robert Somercotes suri 26. septembril, kardinal Sinibaldo Fieschi tervis halvenes samuti valimistel. Kardinale ei lubatud Somercotese matustele, samuti ei lastud arsti kardinalide juurde.
Rooma senaator Matteo Rosso Orsini tahtis, et kardinalid saavutaksid otsuse uue paavsti osas kiiremini ja paigutas nad varisemisohtlikku Septizodiumisse. Kardinal Giovanni Colonna juhtis keisrimeelsete kardinalide fraktsiooni ja esitas kandidaadiks kardinal Castiglioni, kes sai 1 voorus enamuse häältest, kuid mitte vajalikku 2/3 enamust. Gregorius IX reforme pooldavad kardinalid toetasid omakorda kardinal Romano Bonaventura valimist.
Kokkuleppele jõudmata soovisid kardinalid valida paavstiks mõnd mittekardinali, kuid senaator Orsini ei nõustunud nende sooviga. Siis tegid kardinalid keisrile ettepaneku vabastada vangis olevad kardinalid. Keiser lubas Oddone de Monferratol Rooma siirduda, kuid taunis kardinalide suutmatust paavsti valimistel.
Need oli pikimad paavsti valimised pärast Urbanus II-st. Mitmed ajaloolased (näiteks Karl Wenck, Daniel Stelzer) on 1241. aasta paavsti valimist pidanud esimeseks konklaaviks.

Surm

Coelestinus IV haigestus paar päeva pärast paavstiks saamist, suri 10. novembril 1241 Anagnis või Roomas ja maeti 11. novembril Rooma Peetri kirikusse. Kroonik Matthew Pariisist väitis, et paavst mürgitati.
Kirikuloolane J. N. D. Kelly märgib, et ühe krooniku järgi oli paavst oma valitsemisajal pidanud hingedepäeval 2. novembril ühe missa.
Coelestinus IV valitses 16 päeva, see oli lühim valitsemisaeg pärast Bonifatius VI-t, hiljem on veel vähem valitsenud vaid Urbanus VII.
Kalamáta oliivid

Kalamáta oliiv on suur lillakaspunane oliiv, millel on palju viljaliha ning ühtlane tekstuur. Oliiv on saanud nime Kreekas Peloponnesose lõunaosas asuva Kalamáta linna järgi. Viljade vähese õlisisalduse tõttu (6,8%; õli valmistamiseks kasutatavate oliivide õlisisaldus võib olla isegi suurem kui 20–25%) tarvitatakse neid sageli lauaoliividena ja säilitatakse veiniäädikas või oliiviõlis. Kalamáta oliividel on Euroopa Liidus kaitstud päritolunimetuse staatus ja seetõttu võib liikmesriikides müüdavatel toodetel tähistada nimega "Kalamáta" vaid Kalamáta piirkonnast pärit oliive.

Kirjeldus

Kalamáta oliive kasvatatakse Kalamáta piirkonnas, mis jääb nii Messeenia maakonna kui selle kõrval asuva Lakoonia maakonna territooriumile. Oliivid on kergelt ebasümmeetrilised, mandlikujulised, lihavad, tumedama lillakaspunase tooniga ning kasvavad puul, mida eristab tavalisest oliivipuust lehtede suurus (need kasvavad kaks korda nii suurteks kui teistel oliivipuu sortidel). Puud ei talu külma ja on vastuvõtlikud Verticillium-tüüpi närbumistõvele, kuid neid ei kahjusta ei oliivipuudele kasvajaid tekitav Pseudomonas savastanoi ega oliivi-äädikakärbes.
Kuna Kalamáta oliive ei saa korjata rohelistena, tuleb neid muljumise vältimiseks korjata käsitsi.

Töötlemine

Kalamáta oliivide hoidistamiseks on kaks meetodit: pika- ja lühiajaline meetod. Lühemat meetodit kasutades eemaldatakse oliivide kibe maitse nende ligikaudu nädalaks ajaks vette või kergesse soolvette konserveerimise teel. Kui see etapp on valmis, konserveeritakse viljad soolvette ja veiniäädikasse ning kaetakse oliiviõli kihi ja sidruniviiludega. Sageli lõigatakse oliivid töötlemisele kuluva aja vähendamiseks lõhki. Pikem meetod hõlmab oliivide lõhki lõikamist ja kibeda maitse eemaldamiseks soolvette asetamist; see võib võtta kuni kolm kuud.
Peale töötlemist jääb oliividesse polüfenoole, mis annavad neile kergelt mõru maitse.
Mehmet Ali Talat

Mehmet Ali Talat (sündinud 6. juulil 1952 Kyrenias) on Põhja-Küprose Türgi Vabariigi poliitik, kes oli 24. aprillist 2005 23. aprillini 2010 Põhja-Küprose Türgi Vabariigi president.
Mehmet Ali Talat on lõpetanud elektriinsenerina Lähis-Ida Tehnikaülikooli Ankaras. Pärast Küprosele tagasipöördumist osales ta muu hulgas küprosetürklaste ametiühingute ning üliõpilasorganisatsiooni loomisel.
Mehmet Ali Talat on sunniit. Ta kuulub sotsiaaldemokraatlikku Vabariiklikku Türgi Parteisse. Alates 1996. aastast kuni presidendiks saamiseni oli ta partei esimees.
14. detsembril 2003 valiti ta Põhja-Küprose Türgi Vabariigi parlamenti ja moodustas valitsuse, mis astus ametisse 13. jaanuaril 2004. Ta oli Põhja-Küprose peaminister enam kui aasta aega. Enne seda oli ta muu hulgas haridus- ja kultuuriminister.
20. veebruaril 2005 võitis ta presidendivalimised. Temast sai Põhja-Küprose teine president Rauf Denktaşi järel. Siiski jätkas ta peaministrina kuni 17. aprillini 2005, mil ta palus Vabariikliku Türgi Partei aseesimehel Ferdi Sabit Soyeril uue valitsuse moodustada.
18. aprillil 2010 toimunud presidendivalimistel pälvis ta 42,85% valijate toetuse ja kaotas senisele peaministrile Derviş Eroğlule, kes kogus 50,38% häältest.
Kohtla valla vapp

Kohtla valla vapp on Ida-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kohtla valla vapp.
Vapp kinnitati 10. septembril 1997.

Vapi kirjeldus

Sinisel kilbil on kuldne kroon ja sellest vasakul hõbesinine piit ning lainelõikeline vastandvärvides hõbesinine vapitüvi.

Põhjendus

Kroon viitab eeposele "Kalevipoeg", mille järgi saabus Kalev põhjakotka seljas ja maandus kõrgel Viru kaldal, milleks tõenäoliselt oli Ontika (56 m). Hõbedane piit on Ontika paekallas heraldilisel kujul. Vasakul asuv paekallas kujutab Kohtla valla paiknemist Toila vallast läänes. Toila vapil on paekallast kujutav piit paremal. Lainelõige ja jalus tähistavad vett ja veerikkust.
Elmi

Elmi on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Elmi 83 inimesel: 43 mehel ja 40 naisel. Elmi on üks levinumaid perekonnanimesid Hiiu maakonnas: meeste puhul 3. koht.
Viimsi Kunstikool

Viimsi Kunstikool on kunstikool Viimsi vallas Harju maakonnas.
Kool tegutseb 1977. aasta sügisest ja annab eelhariduse kunstialase elukutse õppimiseks.
Õpetus toimub kunstikoolide üleriigilise õppekava kohaselt. Kool pakub traditsioonilist kunstiharidust, mis sisaldab algtõdesid joonistamisest, maalimisest, kompositsioonist, vormiõpetusest (skulptuurist) ja kunstiajaloost.
Kooli esimene direktor oli Tõnis Soop.
Viimsi Kunstikooli esimene nimi oli S. Kirovi nimelise näidiskalurikolhoosi Lastekunstikool, vahepeal OÜ Esmar Kunstikool.
Kaua aega töötati oma majas Rohuneeme mnt 5, alates 1985. aastast Männi tee 2, alates 2007. aasta maist asub kool Miiduranna külas Madise tee 2.
Alates 1982 on Viimsi Kunstikooli direktor Elle Soop.
Seriif

Seriif on graafiline element tähe põhijoone otsas. Seriifiks on enamasti horisontaalne kriips, kolmnurk või ristkülik.
Ilma seriifideta (prantsuse k sans serif) kirja nimetatakse ka groteskkirjaks.
Jahuti

Laboratoorsed jahutid

Kõige lihtsam jahuti – õhkjahuti – on piisavalt pikk (klaas)toru, kuid selle efektiivsus on väike. Ka destillatsioonikolonnid nagu näiteks Vigreux' kolonn (deflegmaator) on õhkjahutid. 
Hoopis paremad soojusvahetina on vesijahutid, milles tsirkuleeriv vesi hoiab temperatuuri püsivalt madala. Vesijahutid koosnevad torust (sirge, spiraalne, kuulikestega jm), kus liigub kondenseeritav aur, ja veesärgist selle ümber. Ehituslikult võib jahutustoru olla ka keskel ja kondenseeritav aur liigub selle ümber. 
Jahutite põhitüübid on järgmised: Liebigi jahuti, mida kasutatakse nii kaldjahutina destillatsioonil kui ka püstjahutina ehk tagasivoolujahutina, teisi nagu kuuljahuti, spiraaljahuti, Dimrothi jahuti, sõrmjahuti jm kasutatakse püstjahutitena kondenseerunud aine tagasivoolutamiseks.

Tööstuslikud jahutid

Tööstuslikud jahutid ehk kondensaatorid ehk soojusvahetid on disainitud suure hulga mingi aine auru efektiivseks jahutamiseks ehk kondenseerimiseks. Tehnikas on kondensaator seade auru veeldamiseks (aurumasinas, auruturbiinis, külmutusseadmes).
IBBY Eesti osakond

Rahvusvaheline Noorsookirjanduse Nõukogu Eesti osakond ehk IBBY Eesti osakond on Rahvusvahelise Noorsookirjanduse Nõukogu osakond Eestis, mis tegeleb laste- ja noorsookirjanduse tutvustamise, kirjastamise ja levitamisega nii Eestis kui ka välismaal.
IBBY Eesti osakond annab 2004. aastast välja auhinda Paabeli Torn, mille eesmärk on tõsta esile head tõlkelastekirjandust ning väärtustada tõlkijate ja kirjastuste tööd.
Mall Nukke

Mall Nukke (sündinud 6. detsembril 1964 Tallinnas) on eesti kunstnik.
Hariduselt graafik, on ta loonud ka popkunsti sugemetega maale, kollaaže ja installatsioone.
Alates aastast 1994 õpetab ta Sally Stuudios joonistamist. Mall Nukke tõusis esile 1990. aastate alguses, suhestudes oma teostes tärkava Eesti popkultuuriga. Tema varajased kollaažid ühendavad erinevaid kultuuritekste ja loovad uudseid tegelaskujusid, kelle eeskujuks on tuntud artistid ja ühiskonnategelased. Alates 2000. aastatest on kunstniku loomingu keskmes fotomontaažid ja õigeusu ikoonikunsti motiividest inspireeritud segatehnikas teosed.

Elulugu

Mall Nukke sündis 6. detsembril 1964 Tallinnas. Aastail 1977–1979 õppis Mall Nukke Tallinna Lastekunstikoolis, 1981–1983 Tallinna Kopli Kunstikoolis, 1982–1983 käis Kivihalli Kirjakoolis Tallinnas, aastail 1985–1992 tudeeris Eesti Kunstiakadeemias, omandades magistrikraadi graafikas. Ta on aastast 2009 Eesti Maalikunstnike Liidu liige, 1992. aastast Eesti Vabagraafikute Ühenduse liige, Eesti Kunstnike Liidu liige aastast 1992 . 1998 valmis temast lühifilm "Mall Nukke" (Eesti Televisioon).

Looming

Mall Nukke töid on KUMU-s, Tartu Kunstimuuseumi, Rauma Linnamuuseumi (Soome), Viinistu Kunstimuuseumi ja OÜ Sadolini (Eesti) kunstikogudes, Vexi Salmi kunstikogus (Soome) ning Nef Galeriis (Kiiev, Ukraina). 1996. aastal pälvis Mall Nukke Sadolini kunstipreemia.

Näitused

Mall Nukke töid on eksponeeritud paljudel näitustel nii Eestis kui ka välismaal.
Adolf Lõhmus

Adolf Lõhmus (14. mai 1894 Kärla vald – 27. aprill 1969 Tallinn) oli Eesti NSV riigitegelane.
Ta sündis Saaremaal põllutöölise perekonnas. Perekonna ainelise kitsikuse tõttu tuli tal juba varases nooruses tööle asuda. Aastal 1908 sõitis ta Narva ja ta töötas seal õpilase ja meistrina vorstitööstuses. Aastatel 1915–1917 teenis ta sõjaväes, oli lahingutes ja pärast haavatasaamist viidi üle Moskvasse, kus võttis aktiivselt osa Oktoobrirevolutsioonist. Aastal 1918 astus ta Punakaarti ja tegi läbi Vene kodusõja. Pärast demobiliseerimist töötas ta aastatel 1920–1941 Moskva toiduainetetööstuse ettevõtetes mitmesugustel ametikohtadel.
Teise maailmasõja ajal oli ta Lihakombinaadi vorstitööstuse ülemaks Engelsi linnas. Aastal 1944 suunati ta tööle Eestisse, kus töötas Eesti NSV toiduainetetööstuse ministri asetäitjana ja aastatel 1949–1954 Eesti NSV toiduainetetööstuse ministrina. Ta oli aastast 1957 personaalpensionär.
Adolf Lõhmus suri 27. aprillil 1969 Tallinnas ja ta maeti 30. aprillil 1969 Metsakalmistule.
Sigulda raudteejaam

Sigulda raudteejaam on raudteejaam Valga–Riia raudteeliinil Sigulda piirkonnas Siguldas.
Jaamas asub lisaks peateele veel kolm kõrvalteed, ooteplatvorme on kaks. Päevas peatub jaamas kakskümmend reisirongi. Jaam asub Riiast 53,1 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub jaam C-tsooni.
Raudteejaam avati 1889. aastal. Raudtee valmimisajal jäi see Riia kreisi Sigulda kihelkonda Sigulda mõisa maadele. Kuni aastani 1919 kandis see nime Segewold. Aastail 1934–1948 järgnes jaamale Vildoga raudteepeatus. Teise maailmasõja ajal hävis sealne aastal 1925 püstitatud jaamahoone, praegune jaamahoone valmis aastal 1950.
Vangaži raudteejaama ja Sigulda raudteejaama vahel on Valga–Riia raudtee kaheteeline.
Kummeli-võtmehein

Kummeli-võtmehein (Botrychium multifidum) on maokeeleliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida kasvamas mitmetes metsatüüpides ja niitudel.
Mihhail Pergament

Mihhail Jakovlevitš Pergament (28. juuli 1866 Odessa – 21. märts 1932 Leningrad) oli vene õigusteadlane.
Kaupmehe poeg. Õppis Novorossiiski Ülikoolis. Töötas Tartu Ülikoolis vene tsiviilõiguse professorina 1903–1906 ja 1911. aastal, töötas ka Peterburis.
Tema vend Joseph Pergament (ka Ossip Pergament; 1868–1909) oli tuntud jurist.
Fianna Fáil

Fianna Fáil (iiri keeles 'saatuse sõdalased'; ametlik nimi Fianna Fáil – The Republican Party) on Iirimaa konservatiivne partei.
Partei asutati 23. märtsil 1926. Tänapäeval on see üks kahest Iirimaa peamisest parteist. Fianna Fáil domineeris Iirimaa poliitikas suurema osa 20. sajandist.
Valdek Udris

Valdek Udris (sündinud 13. märtsil 1960) on eesti mägimatkaja, lumelaudur ja alpinist, fotokonkursi Tamroni reisifoto kahekordne võitja.
2000. aastal võttis ta osa Valdo Kanguri juhtimisel toimunud ekspeditsioonist Pamiiris Lenini mäe (7134 m) tippu, mille käigus laskus ta 21. augustil esimese eestlasena nii kõrgelt (7134 m) tipult lumelauaga. Tema laskumine on üldse teine sellelaadne Lenini tipust.
Mägedes on ta käinud alates 1981. aastast.
Ta on Jaan Künnapi Alpinismiklubi II taseme treener.
Ta töötas sporditarvete jaemüügi alal, praegu tegutseb ta Nõmme seikluspargis ja Nõmme lumepargis.
Philothamnus ornatus

Levila

Neid madusid võib kohata Zimbabwes, Botswanas, Angolas, Sambias, Malawis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Kamerunis, Tansaanias ja Namiibias.
Võru kreiskooli hoone

Võru kreiskooli hoone on Võrus aadressil Seminari tn 1 asuv hoone; ühtlasi Võru linna vanim hoone. Hoone ehitati 18. sajandi keskpaigas. Hoonet on aja jooksul kasutanud peale koolide ka nt magistraat. Praegu tegutseb hoones Võru Gümnaasium.
Jonathan Firth

Jonathan Firth (sündinud 6. aprillil 1967) on Briti filminäitleja.
Jonathan Firth on Kate Firthi ja tuntud filminäitleja Colin Firthi noorem vend.
Roovere mõis

Roovere mõis (saksa keeles Rofer) oli Piiumetsa mõisa karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal.