google/wiki40b huggingface dataset:
Sewen

Ajalugu

Ansambli asutamise mõtte autorid olid Meelis Paas (kitarr) ja Gunnar Viese (bass), kes tegid ansamblite Terminaator ja The Sun pikaajalisele liikmele Eimel Kaljulaidile ettepaneku asuda trummaritoolile. Pärast kuudepikkust lugude lihvimist liitus bändiga telesaadetes "Eesti otsib superstaari" ja "Kaks takti ette" tuntust kogunud laulja Mihkel Ratt ning Sewen oli sündinud.
Suvel 2014 salvestas bänd HND stuudios esimese singli "Oled mu meeltes", mille miksis Aksu Hanttu (Nightwish, Petr Elfimov, Ari Koivunen) ning masterdas Svante Forsbäck (Rammstein, Volbeat, Sunrise Avenue, The Rasmus). "Oled mu meeltes" on muusikaliselt bändi ühislooming ning sõnad kirjutas Kadri Luik. Singel avaldati 20. novembril 2014 ning on saadaval Spotify ja iTunesi vahendusel.
12. detsembril 2014 avaldati lihtne "Oled mu meeltes" muusikavideo. Värske video režissööriks, operaatoriks ja monteerijaks oli Kristian Künk, kelle tehtud tööde nimistus on ka Epp Kõivu video loole "Linn on minu". Seweni video "Oled mu meeltes" bändivõtted toimusid Pärnus rokiklubis Volume ja öisel Tallinna–Narva maanteel ning Tallinna tänavatel.
3. märtsil 2015 ilmus bändi teine singel ja video "Öö lühikeseks jääb".
Nikolai Krutšina

Nikolai Krutšina (vene Николай Ефимович Кручина; 14. mai 1928 Habarõ küla, Siberi krai (tänapäeval Altai krai) – 26. august 1991 Moskva) oli nõukogude parteifunktsionär.
1953. aastal lõpetas ta Aasovi-Musta Mere Põllumajandusinstituudi. Aastatel 1952–1959 oli ta komsomolitööl Rostovi oblastis ja mõnel pool mujal. 1959–1962 oli ta Komsomoli Keskkomitee Maanoorte osakonna juhataja. 1962–1963 töötas Krutšina Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Põllumajandusosakonna instruktorina. Aastatel 1963–1965 oli ta Kasahhi NSV-s Tselinogradi oblasti Partei Oblastikomitee sekretär ja 1965–1978 esimene sekretär.
Aastatel 1978–1983 oli Nikolai Krutšina NLKP Keskkomitee Põllumajandusosakonna juhataja esimene asetäitja. Alates 1983. aastast töötas ta NLKP Keskkomitee asjadevalitsejana. Väidetavalt oli ta seotud suurte valuutasummade ülekandmisega välismaistele kommunistlikele parteidele.
Pärast Augustiputši ebaõnnestumist sooritas Krutšina 26. augustil 1991 enesetapu, viskudes alla oma korteri rõdult.
Oligomeer

Keemias on oligomeer piiratud arvust monomeeri (M) elementaarlülidest koosnev molekul. Teisiti võib öelda, et oligomeer on madala polümerisatsiooniastmega molekul, näiteks H(-M)ₙ-CH=CH₂, kus n = ...10...100..., ja molekulmass piirkonnas ...500...5000.... Kui elementaarlülide arvu n kasvades molekuli keemilised omadused enam ei muutu, siis on tegu juba polümeeriga. Kindla elementaarlülide arvuga molekule nimetatakse vastavalt lülide arvule, näiteks tetrameer (n=4) või heksameer (n=6).
Oligomeere kasutatakse õlidena, plastifikaatoritena, prepolümeeridena erinevate kopolümeeride saamiseks jm. Saadakse oligomeere kas eraldades vastava fraktsiooni toornaftast või sünteesitakse monomeeridest.
Keemilist reaktsiooni, milles monomeer konverteeritakse madala polümerisatsiooniastmega produktiks, nimetatakse oligomerisatsiooniks. Oligomerisatsiooniprotsessides, kui see realiseerub liitumismehhanismi ehk ahela kasvu (chain growth) järgi, esineb vähemalt kolm (või neli) staadiumi analoogselt polümerisatsioonireaktsioonidele: initsieerimine, reaktsiooniahela kasv ja ahela lõpetamine või ülekanne. Bi- (või multi-)funktsionaalsete monomeeride korral, kui realiseerub kondensatsiooni mehhanism, siis toimub astmeline ahela kasv (step-growth) kogu protsessi jooksul.
Madalamad oligomeerid võivad tekkida kergesti polümeriseeruvatest monomeeridest (stüreen, isopreen, vinüüleetrid jt) säilitamisel, kui ei ole lisatud inhibiitorit.
Oligosahhariidideks loetakse selliseid, millele saab omistada kindla keemilise struktuuri. Näiteks α-, β- ja γ-tsüklodekstriinid. Biokeemias kasutatakse mõistet oligomeer nukleiinhapete fragmentide kohta, nagu DNA ja RNA, või valgukomplekside korral, mis koosnevad vähemalt kahest osast.
Lehvikvõlv

Lehvikvõlv on hilisgootikale iseloomulik keerukas võlvitüüp, mille puhul arvukad roided koonduvad lehvikutaoliselt toele (piilarile, sambale või konsoolile) ühtlaseks kimbuks. Kumera joonega piiratud "lehvikute" vahelisse laeossa kujundati sageli täht- või võrkvõlvlae taoline roidestik.
Lehvikvõlvi esines tihti inglise gootikas ja sellest mõjutatud Saksa ordu ehituskunstis.
Olev Must

Olev Must (sündinud 7. jaanuaril 1950 Sangastes, Valgamaal) on eesti psühholoog, Tartu Ülikooli psühholoogia instituudi sotsiaalpsühholoogia dotsent. Alates märtsist 2014 kuni juulini 2015 oli ta ka instituudi juhataja kohusetäitja . Must on aastaid koostanud Tartu Ülikooli akadeemilist testi .

Elukäik

Ta lõpetas aastal 1974 Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogina. Hiljem sai temast Tartu Riikliku Ülikooli teaduste kandidaat pedagoogikas (1986). Teaduste kandidaadi kraad on tänapäeval võrdsustatud doktorikraadiga.
Lõpetamise järel töötas ta aastatel 1974–1981 Eesti Põllumajanduse Akadeemias teadurina, kust liikus edasi ENSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi teaduriks (1981–1986). 1986. aastast alates on Musta karjäär olnud seotud Tartu Ülikooliga, kus ta täitis esialgu vanemõpetaja (1986–1993) ametit. 1993. aastast on Must Tartu Ülikooli psühholoogia instituudi sotsiaalpsühholoogia dotsent.
Tema peamisteks uurimisvaldkondadeks on olnud sotsiaalne taju, vaimne võimekus ja kõrgkooli akadeemilist toimetulekut mõjutavad tegurid. Ta on avaldanud teadusartikleid muuhulgas Flynni efektist.

Isiklikku

Olev Must on abielus ja kahe tütre isa.
Lorentzi teisendus

Lorentzi teisendus (hollandi füüsiku Hendrik Lorentzi järgi) on aegruumi teisendus erirelatiivsusteoorias, millega seotakse kahe erineva inertsiaalses taustsüsteemis paikneva vaatleja mõõtmistulemused.
Sarnaselt klassikaliste Galilei teisendustega Newtoni füüsikas sisaldavad Lorentzi teisendused ruumi pöördeid (koordinaattelgede pööramine alguspunkti ümber). Fundamentaalne erinevus Galilei ja Lorentzi teisenduste vahel seisneb selles, kuidas viimastes teineteise suhtes erineva kiirusega liikuvaid vaatlejaid kirjeldatakse: relatiivsusteoorias on ajaühikud, ruumilised pikkused ning sündmuste ajaline järjestuski erinevate kiirustega liikuvate vaatlejate jaoks erinevad. Viimane tuleneb asjaolust, et valguse kiirus kõigi vaatlejate jaoks alati ühesugune on.
Kiiruste korral, mis on valguse kiirusest tunduvalt väikesemad, kattuvad Lorentzi teisendused hästi vastavate Galilei teisendustega. Viimane on kooskõlas üldisema faktiga, et erirelatiivsusteooria saab väikestel kiirustel Newtoni mehaanikaga peaaegu identseks.
27. strategeem

27. strategeem 36 strategeemist on "mängi lolli, kaotamata tasakaalu ".
Narr.

Näiteid

Songi dünastia ajal sai Di Wuxiang (1008–1057) keisrilt käsu alistada mässulised barbarite hõimud impeeriumi lõunapiiril. Lõuna elanikud olid väga ebausklikud ja ei võtnud ühtegi asja ette ilma palveteta jumalate poole. Et tõsta oma sõdurite võitlusvaimu, korraldas ka Di Wuxiang palveteenistuse ja lausus sellise palve: “Ma ei tea, kas ma võidan või kaotan. Siin on sada münti. Ma viskan need õhku ja kui saatus on meile armuline, siis kukuvad need kõik kull ülespoole." 
Di Wuxiangi lähedased tõttasid teda ta meeletuses ümber veenma, aga ta jäi kindlaks. Mündid visatud, langesid need kõik kull ülespoole! Kogu vägi vastas sellele rõõmuhõiskega, mis veeres kajana läbi oru. Ta lausus: “Kui me naaseme võiduga, siis ma toon need mündid ohvrianniks jumalatele,” lasi mündid põranda külge naelutada ja katta siidilooriga. Seejärel viis ta väed mässuliste vastu ja saavutas hiilgava võidu. Naasnult laagri käskis ta mündid kokku koguda. Siis nägid kõik, et neist igal oli mõlemal küljel kull! (Sarnane juhtum Jaapanis on ära toodud "Kivide ja liiva kogus".)

Gracian, Baltasar. Kasuta rumalust, Seda teevad vahetevahel isegi kõige targemad inimesed. On olukordi, kus suurim tarkus seisneb selle nähtavas puudumises. 
Kes peab end ülal nagu loll, see võidab. Aga kes näeb ennast nagu loll, see kaotab. "Teeseldes lolli on võimalik seista vastu vastasele ja juhtida seejuures väge."
Kabböle

Kabböle on Põhja-Eestist Soome rännanud kalurite 1906. aastal asutatud kaluriküla. Küla oli 2010. aastani Pernå (soome Pernaja) valla alluvuses, pärast seda liideti vald Loviisaga.
Tänapäeval on Kabböles elavad eestlaste järeltulijad soomestunud/rootsistunud.
Myrskylä vald

Külad

Hallila, Hevonoja, Hyövinkylä, Jaakkola, Kankkila, Myrskylä (kirikuküla), Koukjärvi, Kreivilä, Kylmäsuo, Metsäkulma, Muttila, Myllykylä, Paavola, Pakila, Palostenmäki, Sopajärvi, Suntianmäki.

Tuntud myrskylälasi

Myrskylä vallas on sündinud jooksja Lasse Virén.
Carano

Geograafia

2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 958 inimest ja valla pindala on 13,6 km².
Carano külgneb järgmiste valdadega: Aldein, Truden, Daiano, Cavalese, Altrei ja Castello-Molina di Fiemme.
Hundlased

Hundlased (Buprestidae) on sugukond mardikalisi.
Sellesse kuulub umbes 15 000 liiki 450 perekonnaga.
Strawberry Fields Forever

"Strawberry Fields Forever" on ansambli The Beatles laul, mis salvestati 1966. aasta lõpus ning avaldati singlina 1967. aasta veebruaris.
Paljud kriitikud peavad seda ansambli üheks paremaks looks ning psühhedeelse rocki teedrajavaks teoseks. Lugu sai oma nime Liverpoolis asuva Päästearmee hoone järgi, mille juures Lennon lapsena mängis. Lennon kirjutas laulu enda jaoks küllaltki keerulisel ajal. Äsja oli lõppenud tüli usuringkondadega Lennoni Jeesuse-märkuse pärast ning abielu Cynthia Powelliga oli karile jooksmas. Ka tarbis Lennon tol ajal rohkesti uimasteid, peamiselt LSD-d ja kanepit.
Loo sisu ja vorm on impressionistlik ja unenäoline. Lennoni enda sõnutsi on tegu muusikalises vormis psühhoanalüüsiga.
Ajakirja Rolling Stone 2004. aastal koostatud 500 kõigi aegade parima laulu edetabelis jõudis lugu 76. kohale.
Feliks-Juhan Kull

Feliks-Juhan Kull (3. veebruar 1903 Tallinn – 20. juuni 1942 Norilsk) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Kull õppis aastatel 1922–1924, 1928–1929 ja 1936–1937 Tartu Ülikoolis õigusteadust ning oli korporatsiooni Fraternitas Estica buršvilistlane.
Kull oli Ratsarügemendi suusk-jalgrattureskadroni ülem. Ta oli ka 1925 ja 1927 Eesti meister jääpallis.
1941 arreteeriti, hukati.
Harjumaa Keelpilliorkester

Harjumaa Keelpilliorkester on keelpilliorkester, mis ühendab Harjumaa muusikakoolides õppivaid noori keelpilliõpilasi ja õpetajaid.
Orkestri peamine eesmärk on orkestrimängu oskuse arendamine Harjumaal, kuid esinetud on mujalgi Eestis ja välismaal. 
Orkester alustas tegevust 2003. aastal ja esimene dirigent oli Hando Põldmäe. 
Orkestril on kaks koosseisu: 2003. aastal alustanud põhikoosseis, mille dirigent on 2017. aastast Imre Rohuväli, ning 2006. aastal loodud ettevalmistuskoosseis, mille dirigent on selle loomisest saati Tekla Tappo.
Mustlastants

Mustlastants on koondnimetus mustlaste eri rühmade loodud tantsude kohta. Üldjuhul on eri piirkondade mustlastantsud olnud tugevalt seotud kohalike tantsudega, näiteks on tuntud niisugused mustlastantsud Venemaal, Ungaris ja Hispaanias. Osa mustlastantse on juba ajalooliselt loodud eelkõige tasuliseks esitamiseks publikule. Tänapäeval on oluline osa mustlastantsust värvikates kostüümides lavatants, mida esitavad amatööride või professionaalsed tantsuansamblid, kus paljud mustlastantsu esitajatest ei ole päritolult mustlased.
Üldjuhul on mustlastants tempokas, sageli kulgeb see kiirenevas tempos. Tants sisaldab kiireid liigutusi ja keerukaid sammuskeeme. Naistele on tüüpilised laia joonega käeliigutused, mitmekihiliste seelikutega lehvitamine, keerutamine ja õlaväristamine, meestele hüpped, jalalöögid ning käelöögid puusade, rinna ja jalgade pihta. Mustlastants on lähedane flamenkole, meeste tantsu mõned elemendid ka stepptantsule. Saatemuusikas kasutatakse tihti viiulit, kitarri, rütmipille (nt tamburiin) ja laulu, eriti mustlasromansse.
Eestis tegutsevad mitmed amatööride või poolprofessionaalsed mustlastantsuansamblid nagu Maljarka, Romaška ja Romale, koreograafidest üks tuntumaid on Lehti Kostabi. Peamiselt on Eestis levinud vene mustlastants. Tants on ka oluline osa Tartu toimuvate iga-aastaste mustlaskultuuri festivalide programmist.
Kai Rünk

Kai Rünk (sündinud 30. märtsil 1953 Tartus) on Eesti taimeökoloog.

Elulugu

Kai Rünk on spordipedagoogi tütar.
Lõpetas 1971 Tartu 7. Keskkooli, 1978 TÜ geograafiaosakonna ja 2007 doktorantuuri; MSc (2003, TÜ), väitekiri "Do different competitive" (taimeökoloogia ja ökofüsioloogia, 2007, TÜ), väitekiri "Comparative ecology of three fern species: Dryopteris carthusiana (Vill.) H. P. Fuchs, D. expansa (C. Presl) Fraser-Jenkins & Jermy and D. dilatata (Hoffm.) A. Gray (Dryopteridaceae)", Tartu, 2007. Oli 1981–1986 TÜ botaanikaaia laborant, 1986–1989 insener, 1990–1999 vanemaednik, 1999–2000 aednik, 2003– TÜ taimeökoloogia õppetooli teadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: taimeökoloogia, sõnajalgtaimede ökoloogia ja harulduse põhjused, haruldaste taimeliikide ökoloogia ja kaitse. Umbes 10 teadustrükist, 3 aimetrükist.
Tormijooks

Tormijooks on lahingumanööver, milles võitlejad tungivad lähivõitluseks võimalikult kiiresti vaenlase poole.
Tänapäeval räägitakse tormijooksust ka kujundlikult, kirjeldades inimeste arvukat tungi või pürgimist; näiteks kõneldakse ajakirjanduses tormijooksust ülikoolidele, ühiselamukohtadele või e-maksuametile.

Ratsaväe tormijooks

Tormijooksu tekitatavat šokiefekti on eriti ära kasutatud ratsaväe taktikas, nii raske- kui ka kergratsaväe puhul ja ka erinevatel ajastutel. Ajaloolased nagu John Keegan on väitnud, et korrektselt valmistunud (kasutades näiteks erinevaid välikindlustusi) väe vastu olid ratsaväe tormijooksud vähese efektiivsusega, sest hobused tõrkusid tihedasse inimmassi kappamast. Ratsaväe tormijooksud õnnestusid kõige paremini siis, kui vastaste üksus oli juba kõikuva moraali või hirmu tõttu laiali lagunemas.
Kuri silm

Kuri silm (murdekeeles kaetis) on paljudes kultuurides ja usundites, sh eesti rahvausundis esinev kujutelm – teatud inimestel usutakse olevat võime kahjustada oma pilguga teisi inimesi (eriti väikseid lapsi), koduloomi või muud.

Kuri silm eesti rahvapärimuses

Eesti rahvausundis peetakse kurja silma omanikeks teatud kaasasündinud halbade omadustega ja erilise väega inimesi. Kõõrdsilmseid inimesi on peetud kurja silma omanikeks; tumedat verd inimeste pilku on usutud olevat tugevamate maagiliste omadustega. Kuri silm, soovimatu võõra kade pilk, aga ka kiitus usuti põhjustavat kaetust, mis võis laste puhul avalduda rahutuses, nutus ja isutuses, põrsaste puhul kõhulahtisuses jms.
Kombeid. Vana Rikkeri (kirikuõpetaja) isa ütlend oma tiinijatele, et kui ma lauta tulen, siis sõimake mind salaja, nigu te vähe viil oskate. Ka siis, kui ma olen juba ära läind laadast. Temal olnd siuke halb silm, et iga kord kui ta laadas käind ja loomasi vaadand, jäänd loomad haiges. Kui teesed siis pärast teda salaja sõimand, kudas aga isi vähagi mõistnd, siis põle haiges jäänd. Mõnel inimesel on siuke kuri silm, kui vaatab, siis kedagi paha on. Siukest inimest vanad rahvas loomade juurde ei lasnd või tegid ja toherdasid loomade kallal enne, et kuri silm piale ei hakkaks. (ERA II 141, 387 (90) < Kolga-Jaani khk., Soosaare v., Vissuvere k., Kolgi t. < Jaani t. – Johannes Raidla (Grauberg) < Rõõt Grauberg, s. 1852 (1937))
Kurja silma vastu on abinõu. Hullem, raskem, kui see on vanatüdruku kuri silm. Ahja metskonnas olnud metsavaht. Keegi mees tulnud metsavahi poole. Metsniku naisel olnud põrsad rehe all, need joosnud sääl. Külaline öelnud: "Võeh, kui ilusad põrsad metsavahi perenaisel om." Mees läinud ära. Perenaine läinud rehe alla põrsastele süüa viima. Põrsad jooksnud vastu seina üles, pasandanud, ei söönud. Perenaine küsinud: "Kes käis? Kus seisis?" Viinud söögi ära. Võtnud korjanud põrsad korvi, kraapinud prahti sealt, kus külaline seisnud ja suitsetanud selle suitsuga põrsaid. Lasknud siis põrsad emise juure. Pannud prahi tuhka söögi sisse ja andnud siis põrsastele süüa. Ja põrsad hakanudki sööma. Metsavaht Vatsar ise jutustanud seda jutustajale. (RKM II 12, 14/5 (4) < Tartu l. - Salme Lõhmus < Kata Steinberg, 64 a. (1944))
Eino Nivanka

Eino Severi Nivanka (kuni 1928. aastani Nylander; 15. veebruar 1905 Iisalmi – 19. september 1987 Helsingi) oli soome raamatukoguhoidja ja kirjandusteadlane.
Nivanka oli Helsingi ülikooli raamatukogu (praegune Soome Rahvusraamatukogu) noorem allraamatukoguhoidja aastatel 1938–1944, vanem allraamatukoguhoidja aastatel 1944–1959 ning raamatukoguhoidja aastatel 1959–1971.
Uruste Issanda Taevaminemise kirik

Uruste Issanda Taevaminemise kirik on Pärnu maakonnas Pärnu linnas Kihlepa külas asuv õigeusu kirik. See on arvele võetud kultuurimälestisena.
Kirik ehitati aastatel 1872–1873 Riia arhitekt Heinrich Scheeli tüüpprojekti järgi ja pühitseti Issanda Taevaminemisele 1874. aastal.
Kirikut kasutab EAÕK Uruste Issanda Taevaminemise kogudus.
200 m kaugusel kirikust on Uruste kalmistu.
Jordaan

Jordaan on Hollandi pealinna Amsterdami linnaosa, mis paikneb kesklinnast läänes. Jordaani idapiiriks on Prinsengracht ja läänepiiriks Lijnbaansgracht.

Nime päritolu

Nimi Jordaan arvatakse tulevat prantsuskeelsest sõnast jardin 'aed', sest selle linnaosa esimesed elanikud olid protestantidest hugenotid, kes põgenesid 16. ja 17. sajandil oma kodumaalt Hollandisse. Prantsuse päritolule osutab ka asjaolu, et paljud selle linnaosa tänavad ja kanalid on nimetatud puude ja lillede järgi. Teise levinud seletuse kohaselt on Jordaani linnaosa oma nime saanud sõna joden järgi, mis märgib hollandi keeles juute, sest see piirkond oli populaarne ka juutidest põgenike seas.

Ajalugu

Jordaan on rajatud 17. sajandil töölisklassi ning prantsuse, inglise, hispaania jt riikide immigrantide tarbeks. Kuna piirkond oli asustatud vaestega, siis otsustasid linnavõimud jätta selle 1610. aasta linnaplaneeringust välja. Seetõttu pole Jordaani puhul järgitud ranget linnakorralduskava, vaid tänavad paiknevad seal, kus varem olid polderkuivenduskanalid.
19. sajandi teiseks pooleks oli Jordaanist kujunenud linna üks keerulisimate oludega piirkondi, sest seal paiknes linna töölisklass. Jordaani elanikud teenisid leiba peamiselt lastijate ja tehasetöölistena, töötades dokkidel, ladudes, tehastes jm. Aastal 1900 oli Jordaanis ligikaudu 80 000 elanikku. Kuna majad olid väikesed, lisaks puudus neis kanalisatsioon ja tsentraalne joogivesi, siis olid elutingimused rasked.
Jordaani elanikkonda tõi muutuse kinnisvarahindade hüppeline kasv 1970. aastate lõpus ja 1980. aastate alguses, sundides keskklassi inimesi otsima elamispindu väljastpoolt.

Tänapäev

Tänapäeval on Jordaan üks nõutumaid linnaosi, kus elada.
Kate Walsh

Kathleen Erin "Kate" Walsh (sündinud 13. oktoobril 1967 San Joses Californias) on USA näitleja.
Ta on eelkõige tuntud Dr. Addison Montgomery osatäitjana draamasarjas "Grey anatoomia" (2005–2007) ja selle spin-off 'is "Private Practice", mis jõudis eetrisse 2007. aasta sügisel. Lisaks on ta mänginud filmides "Mu kallis nõiamoor" (2005), "Pärast päikeseloojangut" (2004) ja "Toscana päikese all" (2003).
Sepapaja tänav

Sepapaja tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis. Kinnitatud Tallinna Linnavalitsuse 19. märtsil 2003 määrusega endisel Dvigateli masinatehase territooriumil. Tänaval asuvad büroo- ja laohooned.
Vassili Surikov

Elukäik

Vassili Surikov sündis 24. jaanuaril 1848 Krasnojarskis. Tema perekond pärines kasakate hulgast. 
Surikov hakkas joonistamisega tegelema juba varakult. Aastail 1869–1875 õppis ta Peterburi Kunstide Akadeemias Pavel Tšistjakovi käe all. Akadeemias õppimise ajal pälvis ta neli hõbemedalit ja sai oma tööde eest mitu rahalist preemiat.
Aastal 1877 asus Surikov elama Moskvasse ning järgmise aasta alguses abiellus ta Jelizaveta Šariga. Sellest abielust sündis kaks tütart.
Aastal 1881 sai Vassili Surikovist peredvižnikute liige.

Looming

Tema tuntumad teoseid on ajaloolised maalid "Bojaaritar Morozova" ja "Streletside hukkamine".
Reet Laul

Reet Laul (sündinud 18. märtsil 1939 Tallinnas) on eesti pianist.
Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna Muusikakooli ja 1962. aastal Tallinna Riiklik Konservatooriumi Laine Metsa klaveriklassi. Aastail 1960–1966 töötas ta Tallinna Riiklikus Konservatooriumis kontsertmeistrina ja Tallinna 22. Keskkoolis klaveriõpetajana, 1966–1987 Estonia teatris ja 1987–? Eesti NSV Riiklikus Filharmoonias kontsertmeistrina. Tegutses ka RAM-i poistekoori kontsertmeistrina.

Isiklikku

Tema abikaasa oli koorijuht Venno Laul, nende tütar on arst Meeli Hirvonen ja poeg ettevõtja Indrek Laul.
Husqvarna

Husqvarna (Husqvarna AB) on aia-, metsa- ja haljastustehnikat tootev Rootsi ettevõte, mis arenes välja Huskvarna relvatehasest. Firma kuulus aastatel 1977–2006 Electrolux Groupile.
Husqvarna on tootnud ka mootorrattaid.
Firma aktsiad on noteeritud Stockholmi börsil.
Põhjapoolus

Ajalugu

Ametlikult peetakse esimesteks põhjapoolusele jõudjateks USA uurijaid Robert Edwin Pearyt ja Matthew Hensonit, kes väidetavalt jõudsid sinna eri ekspeditsioonidega 6. aprillil 1909. Siiski ei peeta teaduslikult tõestatuks, et ükski neist ekspeditsioonidest sinna tegelikult jõudis. Peary märkmed ei ole piisavalt täpsed ja Matthew Henson teatab oma memuaarides, et oli põhjapoolusel veidi enne ekspeditsioonijuht Pearyt ning kohtas teda seal. Ühiselt olevat tahetud klaarida, kes jõudis poolusele esimesena, kuid ilmselt jäi see välja selgitamata.
Peale nimetatute väitis ka Frederick Cook, et jõudis 21. aprillil 1908 esimesena põhjapoolusele. Tema teaduslik usaldusväärsus kadus aga kiiresti, kui osutus, et tema väidetav esmatõus Mount McKinleyle on võltsing.
Alles Umberto Nobile, Roald Amundseni ja Lincoln Ellsworthi ülelend põhjapoolusest õhulaeva Norge pardal on teaduslikult laitmatult kinnitatud. Kahtlusteta tõestatud on ka see, et 1937. aastal lendas põhjapoolusele rühm Nõukogude teadlasi Ivan Papanini juhtimisel ning nad astusid tõesti pooluse ümbruses jääle.
Esimeseks eestlaseks põhjapoolusel võib pidada peakonsulit Peterburis Peeter Kaptenit, kes jõudus sinna 29. aprillil 2001.
Pöide kihelkond

Piirkonna ajalugu

Aastani 1675 kuulus kihelkonda ka hilisema Jaani kihelkonna ala. Muinasajal moodustas Pöide koos Muhuga Horele-Mone muinaskihelkonna. Pöide kihelkonna kohta on teateid 13. ja 14. sajandi vahetusest. Pöide Maarja kiriku ehitamist alustati arvatavasti 13. sajandi keskel.

Kihelkonna alad tänapäeval

Kihelkonna alad hõlmasid Saare maakonna endiste Pöide ja Laimjala valla alad ning Orissaare valla idaosa.
Religioosne ordu

Religioosne ordu (ladina keelest ordo, kord) on religioosse pühendumusega inimeste organisatsioon.
Vastavalt religioonile võivad religioosse ordu liikmed olla ühel või teisil viisil eraldunud muust ühiskonnast, elada oma reeglite kohaselt vmt. Religioossel ordul võib olla oma kombestik ja hierarhia, mis tavaliselt erineb vastavas religioonis üldiselt kasutusel olevatest kombestikust, pühitsuste ja/või kleerikute astmetest jmt. Religioosse ordu meessoost liikmeid nimetatakse sageli munkadeks või vendadeks; naissoost liikmeid nunnadeks või õdedeks. Enamasti on nad pühendunud kogu eluks, andnud mitmeid tõotusi, saanud pühitsusi jne. Sageli kuulub religioossesse ordusse ka inimesi (ajutiselt või püsivalt), kes pole ei pühitsetud ega kuulu ka hierarhiasse. Mõnede religioossete ordude liikmed võivad olla eraldunud muust maailmast, elades kloostrites; teised võivad olla säilitanud suhted ühiskonnaga, sagedasti õpetades või teenides tavapärasel viisil. Tavapärasemaid tegevusi on religioosse otstarbega käsitööesemete valmistamine, tekstide ümberkirjutamine vms.
Religioossete ordude pühendumuslik tegevus hõlmab ühiseid teenistusi, palveid või meditatsioone jpm.
Enam tuntud on kristlikud ja budistlikud ordud. Religioosse pühendumusega inimeste kogukondi leidub ka mitmete Aafrika ja Lõuna-Ameerika hõimude hulgas. Budistlikes ühiskondades (Sri Lankal, Tais, Koreas, Tiibetis) on üsna suured mungaordud. Kirjanduse ja filmide kaudu on hästi tuntud Hiina Ch'an (Zen)-budistlik Shaolini ordu (koolkond).
Kristlikud ordud on peamiselt katoliikluses, aga ka mõnes protestantlikus harus.

Katoliiklikud ordud

Katoliiklikud ordud jagunevad mitmetesse tüüpidesse. Kaks suuremat jaotust on ordud (ordo proper) ja kongregatsioonid (congregatio). Algselt olid orduvendadele või -õdedele igas ordus omad spetsiifilised tõotused (vaesuse, karskus, kuulekus jmt koos isiklike tõotustega jne). Alates 13. sajandist hakati kasutama lihtsamaid tõotusi ning neid ühendusi nimetatakse pigem kongregatsioonideks.