Baksı muuseum

Muuseumi rajamine

Muuseumiidee sündis talvel aastal 1987, kui Hüsamettin Koçan sõitis kodukülla oma isa matustele. Kunstnikule valmistas meelehärmi asjaolu, et oli suletud küla ainuke koht, ”häärber”, kuhu kohalikud elanikud olid kogunenud omavahel suhtlema ja arutama poliitikate üle, laulma, esitama rahvaluulet ja jutustama vanu lugusid ja pärimusi. Elanikud olid tõmbunud kodudesse, mis omakorda oli põhjustanud sotsiaalsete sidemete nõrgenemise ja väljarännet varem traditsioonilise käsitöö ja aktiivse kultuurikeskusena tuntud külast.
Baksi Rahvakunsti teaduskeskuse kontseptuaalse projektilahenduse ja mudeli peamistest kandesüsteemidest tegi Hüsamettin Koçan ise koos venna Metin Koçaniga. Esialgsele muuseumiideele Koçan peagi lisas raamatukogu ja seminarihoone sooviks luua omamoodi "käsitöö teadus- ja rakenduskeskus". Lõpliku muuseumiprojekti töötas välja arhitekt Mimar Sinan Genim. 2000. aastal algas muuseumi ehitus, mis aastate jooksul Türgi tuntud kunstnike vabatahtlikku toetust saades kujunes tõeliseks sotsiaalseks projektiks. Samuti aastakümne vaevaliseks ettevõtmiseks tänu kulukale ligipääsetavusele ja ehitusmaterjalide transpordile raskel maastikul ning ehitustööliste eriliselt väljakutselisele leidmisele 480 elanikuga külas.
Muuseumi rajamistööd said uut hoogu 2005. aastal seoses sihtasutuse Baksı Kultuur ja Kunst (tr: Baksı Kültür Sanat Vakfı) loomisega. Peahoone valmis 2010. aastal ja see avati näitusega 16 nüüdisaja kunstniku töödest. Kaks aastat hiljem valmis uus müüginäitusesaal. Ettevalmistusest muuseumi avamiseni kulus umbes 20 aastat.

Muuseumi kirjeldus

Muuseumi kuju ja välisilme ning selle arhitektuuriline lahendus on kooskõlas nii ümbruskonda laotunud mäetippude kui ka kohalike savikatuste traditsiooniga. Kontrastiks pikale lumisele talvele on must katus, mille kõverjoonelisuses võib näha ümbritsevate mägede siluetti. Kaarjas ja kaldus katusevorm aitab kaasa lumesulamisvete äravoolule. Kompleksi kolm (hiljem neli) struktuurilist sektsiooni on peamiselt betoonist konstruktsiooniga, mis on üks vastupidavamaid arhitektuurilisi valikuid territooriumi rasketele ilmastikutingimustele ja intensiivsele lumesajule. Tõhusamaks looduslikuks valgustuseks aknad on katusel.
Nüüdseks Baksı muuseum on hiiglaslik kompleks, mille territoorium hõlmab 30 hektarit, ja kultuurikeskus, mis pakub võimalusi käsitöölistele ja kunstnikele. Kesk-Aasias tähendab Baksı ravitsejat, abistajat või kaitsjat. Selle koosseisu kuulub 500 000 ruutmeetrit näitusesaale püsi- ja hooajaliste näitustega, nii kaasaegse kunsti kui ka traditsioonilise käsitööga, sh kudumis-, keraamika- ja värvimistöökodasid, 150-kohaline konverentsisaal, raamatukogu 10 000 folkloorse ja kunstiteose ja -väljaandega, muuseumi pood ehk müügisalong ning külalistemaja 30 külastajale. Uus müügisalong ehk muuseumipood avati aastal 2012 ja seejärel on rajamisel 500-kohaline amfiteater. Muuseumi kaader koosneb 11–50 töötajast. 
Muuseumikompleks koosneb mitmest hoonest, mis pakuvad võimalusi seminaridele ja näitustele. Ringkonna lastele sihtasutus on alates 2012. aastast korraldanud joonistusvõistlusi ning valinud ümbruskonna küladest 30 õpilast ühenädalasele seminarile muuseumis. Baksi muuseum koondab oma kogumikkudesse kvaliteetse kaasaegse kunsti tippkunstnike teoseid, rahvuslikku maalipärandit ja laia valikut originaalset kohalikku käsitööd. Baksı muuseum keskendub omanäolisele ja isikupärasele kohatundele. Muuseum määratleb end kultuurisuhtluse platvormina, mis ületab ja tasandab kehtivaid liigitusi keskuseks ja perifeeriaks, loob dialoogi linna ja maapiirkonna, tänapäevase elustiili ja traditsioonilise kultuuri ning traditsioonilise käsitööoskuse ja tänapäeva kunsti vahele. Baksı muuseum pöörab tähelepanu Euroopa ja Türgi piirkondade majanduslikule ja kultuurilisele ebavõrdsusele ning vaatleb erinevate ja sageli ka põrkuvate maailmavaadete, religioonide ja elustiilide keerukat koostoimimist.
Muuseum on siiani võitnud 30 auhinda. Vaatamata raskele juurdepääsule ja pikale kinniolekule talvisel hooajal on kultuurikeskuse populaarsus pidevalt kasvanud ja külastajate arv 2016. aastal ulatus 15 000-ni. Baksı muuseum pälvis Euroopa Nõukogu preemia aastal 2014. Auhinnaks oli pronkskuju "Femme aux beaux seins" (Ilusate rindadega naine) katalaani maalikunstniku, skulptori ja keraamiku Joan Miró loomingust. Sama aasta 15. juunil avas Baksı muuseum oma uue hooaja näitusega kunstniku teostest, mis oli avatud 2015. aasta aprillini.
Sihtasutuse 10. aastapäeva tähistas Baksı muuseum spetsiaalse näituse ja kontserdiga, kus osalesid Türgi tuntud muusikud Bülent Ortaçgil, Erkan Oğur ja İsmail Hakkı Demircioğlu. Näituse nimega "ON" (türgi keeles "kümme") kureeris Istanbulis elav saksa kirjanik ja kunstikuraator Marcus Graf.