Põhjaveereostus

Arseen ja fluoriid

Arseen ja fluoriid on Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) poolt määratletud kui kõige ohtlikumad anorgaanilised saasteained joogivees üle maailma.
Poolmetalli arseen võib leiduda põhjavees looduslikult, kõige sagedamini tuleb seda ette Aasias, sealhulgas Hiinas, Indias ja Bangladeshis. Arseen võib põhjavette tekkida ka kaevanduspiirkondades või kaevandusesjäätmete ladustamispaikades.
Fluoriid võib vabaneda happelistest vulkaanilistest kivimitest ja vulkaanilisest tolmust, kui vee karedus on väike. Fluoriidi suur sisaldus põhjavees on tõsiseks probleemiks Argentina pampas, Tšiilis, Mehhikos, Indias, Pakistanis, Ida-Aafrikas ja mõnedel vulkaanilise tekkega saartel (nt Tenerife). Piirkondades, kus kasutatakse looduslikult suure fluorisisaldusega põhjavett joogiveeks, esineb elanikel tihti nii luu- kui ka hambafluoroosi.

Patogeenid

Patogeenide ehk haigusetekitajatega saastunud väljaheited võivad põhjaveeni jõudes tuua kaasa põhjavee reostumise, muutes selle joogikõlbmatuks.
Väljaheidetes esinevast neljast patogeenitüübist (bakterid, viirused, algloomad ja helmiinid või helmintide munad) kolme esimest võib sageli leida reostunud joogivees, samas kui suhteliselt suured helmintide munad filtreeritakse tavaliselt mullamaatriksis välja.

Nitraadid

Nitraat on kõige levinum keemiline saasteaine maailma põhjavees ja põhjaveekihtides. Mõnes madala sissetulekuga riigis on nitraadisisaldus põhjavees äärmiselt suur, põhjustades olulisi terviseprobleeme.
Euroopa Liidu kvaliteedistandardi järgi peab nitraadisisaldus joogivees olema alla 50 mg/l.
Põhjavees sisalduva nitraadisisalduse suurenemist võib põhjustada kohapealne kanalisatsioon, reoveesetete käitlemine ja põllumajanduslik tegevus. Seega võib see olla linnalist või põllumajanduslikku päritolu.

Lenduvad orgaanilised osakesed

Lenduvad orgaanilised ühendid (VOC – volatile organic compound) on keemilised ühendid, mis tavatingimustes lenduvad (auruvad) märkimisväärselt atmosfääri. Levinumad VOC-d on metaan, aldehüüdid, ketoonid jt.

Metallid

Tööstused nagu kaevandamine ja metallurgia, tahkete jäätmete ladustamine, värvimis- ja emailitööd võivad põhjustada raskeid põhjaveereostusi toksiliste metallide, sealhulgas plii-, kaadmiumi- ja kroomisisalduse suurenemisega.

Muud

Muud orgaanilised saasteained hõlmavad mitmesuguseid orgaanilisi ja muid keemilisi ühendeid, isiklikes hügieenitarvetes ja kosmeetikatoodetes leiduvaid kemikaale ja ravimijääke. Anorgaanilistest saasteainetest ohustavad põhjavee kvaliteeti ammoniaagid ja fosfaadid, radioaktiivsed isotoobid nagu uraan (U) ja radoon (Rn), mis esinevad mõnes geoloogilises vormis looduslikult.

Kohapealsete saneerimissüsteemide asukoha määramine

Saneerimissüsteeme on võimalik kavandada ka sel viisil, et põhjavee reostumist ei tekiks. Selleks on koostatud üksikasjalikud juhised.

Olukord maailmas

Põhjavee saastumine maanteesoolaga on USA põhjaosades suur probleem. Soola puistatakse maanteedele jää sulamiseks. Kuna sool on vees hästi lahustuv, transporditakse liigne naatrium ja kloriid kergesti põhjavette. Maapiirkondade esineb tavaline vee kvaliteedi probleem – bakteriaalne saastumine septikutest, kus puudub reoveepuhastussüsteem. Septikust väljuv heitvesi (ülevool ja leke) võib imbuda veekogu juurde ja tõenäolisem ka majaomaniku enda kaevu. Nii nagu linnaveevarude puhul, kloorimine on vajalik ohtlike bakterite tapmiseks .
Kui vaadata maapiirkonnas ringi, peaaegu igal eramajal saab näha haagiseparkide küljeõuel väikseid "koerakuudi väljanägemisega" korpusi või mõnda metalltoru. Tegemist on oma tarbeks kasutatavate kaevudega.

Olukord Eestis

Põhjaveevarud on Eestis suured ning enamikule inimestest on kättesaadav puhas joogivesi. Eesti 39 põhjaveekogumist on eri põhjustel halvas seisundis 8 ja ohustatud seisundis 10 põhjaveekogumit. Kaevandamise ja põllumajandusega seotud mõjude tõttu võtab põhjavee olukorra parandamine aega. Põllumajandusest tulenev hajureostus ja selle piiramine on eriti vajalik kaitsmata põhjaveega aladel, kus saasteained jõuavad kiiresti põhjavette. Põhjavee saastumine nitraatidega on kasvanud ning nitraatide peamiseks allikaks peetakse väetiste laotamist. Ka põlevkivi kaevandamisest tulenev põhjavee seisund pole paranenud ning kaevandamislubadega pole seatud meetmeid, mis aitaksid tulevikus põhjaveele tekkivat kahju vältida .
Keskkonnaministeeriumil ja omavalitsustel pole head ülevaadet, kuivõrd ulatuslikku põhjavee reostust võivad tekitada need ligi 200 000 inimest, kelle reovesi ei jõua ühiskanalisatsiooni. Euroopa Komisjon nõuab varasemaga võrreldes täpsemaid andmeid reovee kohtkäitluse kohta ning on algatanud Eesti suhtes asulareovee puhastamise direktiivi täitmise rikkumismenetluse. Vähestes omavalitsustes on kehtestatud reovee kohtkäitlemise eeskirjad ning nende täitmist kontrollitakse vaid kaebuste esinemise korral. Usaldusväärsem ülevaade individuaalsete reoveekäitlussüsteemide seisukorrast saab tekkida vaid omavalitsuste aktiivsel eestvedamisel .