google/wiki40b huggingface dataset:
Heli Künnapas

Heli Künnapas (sündinud 10. märtsil 1982 Pärnu-Jaagupis) on eesti kirjanik, kirjastaja ja poliitik.  
Ta on Heli Kirjastus OÜ omanik.

Haridustee

Aastatel 1988–2000 õppis Pärnu-Jaagupi Gümnaasiumis. Kõrghariduse omandas aastatel 2000–2004 Sisekaitseakadeemias halduskorralduse erialal. Magistrikraadi omandas 2010. aastal EELK Usuteaduse Instituudis kristliku kultuuriloo erialal.

Poliitiline tegevus

2015. aastast Eesti Vabaerakonna liige, märtsist 2015 Eesti Vabaerakonna Pärnumaa piirkonna juht.

Isiklikku

Abielus. Tal on kolm poega ja tütar.
Parvetamine

Parvetamine ehk parvetus on puidu ujuvusel põhinev metsamaterjali, peamiselt palkide teisaldamine veeteed mööda.
Palke võib parvetada hajali ehk üksikult, kimpudes ehk tihedasti kokkuseotult ja paunades ehk omavahel ühendatud palkidest moodustatud ketiga ümbritsetult. Parvedeks ühendatud palke veetakse ka puksiiridega. Merel ja järvedel, kus vesi ei voola, saabki palke parvetada ainult neid laeva järel vedades.
Parvede mõõtmed on mõnikord olnud suured, need võisid olla 600 m pikad, 50 m laiad ja 2 m kõrged. Niisugustes parvedes oli tuhandeid palke. Parve eest hoolitsesid parvepoisteks nimetatavad töölised, keda sellistel parvedel võis olla kuni 500. Nad juhtisid parve aerudega, hiljem juhiti parvede liikumist puksiiridega. Parvepoisid elasid parvetamise ajal parvel, selleks ehitati parvele ajutised varjualused ja kambüüsid.
Parvetatakse metsarohketel aladel, kus maanteid on vähe, näiteks Põhja-Venemaal, Kanadas ja Soomes, samuti ekvatoriaalses kliimas. Eestis parvetati minevikus peamiselt Pärnu jõe jõgikonnas.
Parvetamisega kaasneb puidu rohke kadu ja omaduste halvenemine ning veekogude reostamine. Sageli kuhjuvad palgid mingi takistuse taha ja ummistavad kogu jõe. Neil põhjustel lõpetati Eestis parvetamine 1950. aastail. Kuid see on puidu transportimise kõige odavam moodus.
Venemaal on palkide hajali parvetamine keelatud, sest osa puidust kaotab ujuvuse ja vajub põhja, ummistades niimoodi veekogu.
Venemaal rajati 1917 pärast Oktoobrirevolutsiooni Parvetamise Instituut (tänapäeval Parvetamise Teadusliku Uurimise Instituut), mille ülesanne oli majanduslikult otstarbekamate parvetamise vormide väljatöötamine.
2008. aasta seisuga parvetatakse Venemaal puitu enam kui 2000 jõel ja 255 järvel. Kokku on parvetamiseks kasutatavate veeteede pikkus 142 tuhat kilomeetrit. NSV Liidus parvetati igal aastal 105–120 miljonit kuupmeetrit puitu.
Stade de France

Ligipääs

Kuigi staadion asub maanteede A1 ja A86 ristumiskoha lähedal, on ligipääs autoga raskendatud, parkimiskohtade arv on piiratud. Saab kasutada ühistransporti ja Saint-Denis' kanalit.
Margus Prangel

Margus Prangel (sündinud 7. juulil 1974 Tallinnas) on eesti näitleja.
Ta lõpetas Tallinna Järveotsa Gümnaasiumi ja Tallinna 15. kutsekeskkooli kokana. 2000. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (19. lennu). Töötas aastatel 2000–2011 Eesti Draamateatris näitlejana.
Ta on mänginud filmides ja teleseriaalides.
Renessanssaed

Disain

Enne Itaalia renessansi olid Itaalia keskaegsed aiad suletud seintega. Need olid pühendatud köögiviljade, puuviljade ja ravimtaimede kasvatamisele või kloostri aedade puhul vaiksele meditatsioonile ja palvele. Itaalia renessansaed purustas seina aia, maja ja maastiku vahel. 
Hilisrenessanssi ajal muutusid aiad suuremaks, sümmeetrilisemaks ning olid täis purskkaevusid, kujusid, koopaid, veekogusid ja muid omadusi, mis olid mõeldud nende omanike rõõmustamiseks ja meelelahutuseks ning külastajatele muljet avaldamiseks. Seda stiili imiteeriti kogu Euroopas, mõjutades Prantsuse renessansi ja inglise aeda.
Renessanssaja jätkuga aiad hakkasid ühe suuremalt arenema, kuid tasakaalu ja korra põhimõtted olid endiselt rangelt täidetud. Terrassaiad hakkasid muutuma populaarsemaks ja disaini keskpunktiks võis lugeda mäge või uppunud labürinti. Hüdroloogia parema edasi juhtimisega, muutusid purskkaevud kallimaks ja ilusamaks. Itaalias on säilinud palju renessanssaedu, mis on kujunenud populaarseteks turismi sihtkohtadeks.

Kuulsamad kohad

Renessanssajal paljud Itaalia villad hooplesid hästi kavandatud aedasid, aga osad said kuulsaks just oma ilu poolest. Medici villa, Fiesole linnas, kavandati 1455-1461 aastal nõlvale, mis oli vaatega Florence linnale. Medici villa oli kuulus oma terassaia poolest, mida hiljem kasutati linnas olevate luuletajate ja kunstnike kohtumispaigana. Paavst Leo X alustas Rooma Villa Madama aedadega, mida hiljem täiendas Cardinal Giulio de Medici tuues esile tunnustatud freskod. Aed oli kavandatud Raphaeli poolt.
Vaivara Vabadussõja mälestussammas

Vaivara Vabadussõja mälestussammas (ka Vabadussõjas langenute mälestussammas) on 1924. aastal rajatud mälestusmärk Vabadussõjas langenud 36 vaivaralasele. Mälestussammas asub Narva-Jõesuu linnas Grenaderimäest veidi läänes.
Sammas purustati Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aastal ja taastati 1991. aastal.
Kiviplokkidest sambal on Voldemar Melliku dolomiitskulptuur (taastanud poeg Tõnu Mellik), mis kujutab isa hoidmas kätel surevat poega.
Lendkeha

Lendkeha liikumapanev jõud

Liikumapaneva jõuna saab kasutada mehaanilist survet, mida avaldab mõni teine keha, näiteks vibunöör avaldatav jõud noolele. Eraldi võib veel välja tuua inimese enda visatavad objektid, nagu odad, kivid jne.
Teine variant on kasutada kokkusurutud gaaside või keemiliste reaktsioonide tekitatavat jõudu, näiteks õhk- ja tulirelvadega saavutatu.
Kolmas variant on kasutada elektromagnetjõudu (vt elektromagnetism). Näiteks rööbaskahur, mis kiirendab kahe rööpa vahel paiknevat lendkeha rööpa kogu pikkuse ulatuses, võimaldab saavutada väga suuri kiirusi.
USA kaitsejõudude agentuur DARPA arendab välja sellist lahingus kasutatavat relvasüsteemi. Selle planeeritav laskeulatus ületab sada meremiili ja lendkeha kiirused 2000 meetrit sekundis.
Mõned lendkehad tekitavad tõukejõudu ka lennu enda ajal, kasutades reaktiiv- või rakettmootorit.

Kandeotstarbelised lendkehad

Lendkehi, näiteks mürske, saab kasutada ka lõhkelaengute transpordiks sihtmärgini. Kusjuures sihtmärgini jõudnuna plahvatades tekitab kildmürsk omakorda palju kiiresti liikuvaid lendkehi, mille eesmärk on sihtmärgi mõjutamine. Last võib olla ka midagi muud, näiteks keemiarelv.

Kineetilised lendkehad

Lendkeha võib mõjutatada sihtmärki vaid keha enda liikumisest tingitud kineetilise energiaga. Kuju järgi võiks selliseid lendkehi jagada: teravateks (nooled), ümarad (kahurikuulid ja kivid) ning osaliselt ümarad (püstolikuulid). Veel saab kineetilisi lendkehi kasutavaid relvi jagada kehade hulga järgi: üksikud kehad (soomust läbistavad alakaliibrilised mürsud) ja kehade kogumikud (kildmürsud ja ka soomuse vastu suunatud kiirkuulipildujad). Võrreldes soomust läbistavaid alakaliibrilisi mürske ja soomust läbistavat kuulipildujakuuli saab vaadelda mürsu avaldatavat mõju sihtmärgile kui üksiksündmust, kuulipilduja mõju tuleneb aga mitme kuuli koostoimest.
Mõningate (eriti kosmoses paiknevate) sihtmärkide tabamiseks on vaja saavutada väga suur kiirus, sel juhul on võimalik, et sihtmärgi kahjutuks tegemiseks piisab juba lendkeha enda kineetilisest energiast. Sellistel kiirustel toimuvatel kokkupõrgetel ei pruugi tahked materjalid, sealhulgas ka metallid, käituda eeldatult. Ilmnema hakkavad vedelikega sarnased omadused: kraatrite teke, ühe või mõlema osapoole kuju kadu ja/või aurustumine (inglise keeles vastab sellisele nähtusele nimetus hypervelocity impacts).
Selline relv on näiteks atmosfääriväline püüdurliikur, mida kasutatakse mandritevaheliste ballistiliste rakettide kahjutustamiseks. Selline meetod nõuab suuremat täpsust, kuna püüdurliikur peab saama kahjutustatava raketiga füüsilise kontakti.
McCreary maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1912. aastal.
Yellowstone'i maakond

Yellowstone'i maakond (Yellowstone County) on maakond USA-s Montana osariigis. Geograafilised koordinaadid on 45°94' N, 108°27' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Billings.
Maakonna pindala on 6861 km², millest 36 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 147 972. Aastal 2000 oli elanike arv 129 352.
Yellowstone'i maakond on elanike arvult Montana suurim maakond.

Ajalugu

Yellowstone'i maakond moodustati 26. veebruaril 1883. aastal. Maakond sai nime Yellowstone'i jõe järgi.
Neil Delaney

Neil Francis Delaney on USA filosoof. 
Ta tegeleb armastuse filosoofiaga ning on kirjutanud topelttagajärje doktriinist.
Rehburg-Loccum

Geograafia

Rehburg-Loccumiga külgneb Steinhuder Meer. Lähimad linnad on Wunstorf ja Neustadt Hannoveri regioonis, Petershagen/Weser Minden-Lübbecke kreisis Põhja-Rein-Vestfaalis, Landesbergen Nienburgi kreisis ning Niedernwöhren ja Sachsenhagen Schaumburgi kreisis.

Linnaosad

Rehburg-Loccum asutati 1974. aastal Rehburgi linnast ning naaberküladest Loccumist, Münchehagenist, Bad Rehburgist ja Winzlar seoses haldusreformiga Alam-Saksimaal. Steinhuder Meeri looduskaitseala ulatub osale linnast.

Kultuur

Muuseum loodi näitama vesiravi ajalugu endises tervisekuurortis Bad Rehburg, mida kasutati Hannoveri dünastia liikmete poolt.
Kõige tuntum linna asutus on Loccumi klooster (asutatud 1163. aastal), mis võõrustab erinevaid klassikalisi kontserte kogu aasta jooksul.
Loccumi evangeelne akadeemia korraldab kongresse, kollokviume ja mitmeid seminare poliitika, kultuuri, teaduste ja religiooni ning eetika küsimuste ja konfliktide kohta.
Rehburgis, Loccumis ja Münchehagenis on noortekeskused.
Sotsiaalklubi, mis keskendub tavade, kostüümide ja kultuuripärandi säilitamisele, juhib väikest kohalikku muuseumi Rehburgi ajaloost. Muuseum näitab ajaloolisi pilte ja eksponaate.
Rehburgi raekoda on populaarne koht suuremate sotsiaalsete ja kultuuriliste ürituste korraldamiseks.
Jacksoni maakond (Georgia)

Ajalugu

Jacksoni maakond moodustati 11. veebruaril 1796 Franklini maakonna osast 22. Georgia maakonnana. Maakond on nime saanud senaator James Jacksoni järgi.
Jaak Soans

Elukäik

Jaak Soans sündis Tartus 1943. aastal. Tema isa Georg Soans õppis Tartu Ülikoolis teoloogiat. 1944. aastal kolis perekond Tallinna Pirita-Kosele. Jaak Soansi isa võeti Saksa sõjaväkke ja ta sattus põgenikuna Kanadasse. Suhted perekonnaga taastusid alles 1960. aastate algul, mil kodumaale jäänud pere hakkas saama isalt kirju. Kahe lapsega Eestisse jäänud ema töötas raamatupidajana mitmes Eesti spordiasutuses. 10-aastasena läks Jaak Soans Tallinna Pioneeride Palee skulptuuriringi, mille õpilastest said tulevased skulptorid, kunstnikud ja arhitektid. Siin algas Jaak Soansi sõprus arhitekt Rein Luubiga ja tutvus tulevase abikaasa Anu Rank-Soansiga. Tollased õpetajad Aime Jürjo ja Kalju Reitel andsid väikestele skulptoritele tõsiseltvõetava tehnilise aluse, millist kolmeaastase akadeemilise stuudiumi käigus ei jõutagi omandada.
Jaak Soans lõpetas 1961. aastal Tallinna 4. Keskkooli. Õppis aastatel 1961–1966 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis Enn Roosi, Aleksander Kaasiku ja Olavi Männi käe all skulptuuri. Alustas juba õpingute ajal (1965) pedagoogitööd Tallinna Pioneeride ja Koolinoorte Palees, kus õpetas skulptuurihuvilisi lapsi kuni 1985. aastani. Kunstiinstituudi õppejõuna töötas ta alates 1968. aasta algusest Bruno Tombergi loodud disainiosakonnas. 1986. aastast töötas dotsendina skulptuuriosakonnas, jätkates samas professori ja osakonnajuhatajana aastast 1991. Jaak Soans valiti 2007. aastal Eesti Kunstiakadeemia emeriitprofessoriks.

Looming

Jaak Soans on tuntud eelkõige monumentalistina: ta on loonud enam kui 30 monumenti ja avalikku skulptuuri, jäädvustanud rahvuslikke suurkujusid (Anton Hansen Tammsaare, Kristjan Jaak Peterson), loonud abstraktseid suurvorme Eestis, Soomes, Hollandis ja Argentinas. Tema taastatud on Amandus Adamsoni Valga Vabadussõja mälestussammas.

Tööd riiklikes kogudes

Eesti Kunstimuuseum, Tartu Kunstimuuseum, Läti Riiklik Kunstimuuseum, Leedu Riiklik Kunstimuuseum, Riiklik Tretjakovi galerii Moskvas, Linsherli Art Museum USA-s, Resistencia Vabaõhuskulptuuri kogu Argentinas, Wijk Aan Zee puuskulptuurikogu Soomes, Pirkkala linnavalitsuse skulptuurikogu Soomes.

Tööd erakogudes

Argentinas, Jaapanis, Kanadas, Leedus, Lätis, Poolas, Rootsis, Soomes, USA-s, Venemaal, Eestis.
Antoine de Saint-Exupéry

Antoine Marie Roger de Saint-Exupéry [antu'an mar'i rož'e(r) dö sää(n)teksüper'i] (29. juunil 1900, Lyon, Prantsusmaa – 31. juuli 1944) oli prantsuse kirjanik ja lendur.
Ta sai maailmakuulsaks oma romaanilaadsete jutustuste ja mõtisklustega. Tähtsamad neist: "Lõunapost" (1928), "Öine lend" (1931), "Tuul, liiv ja tähed" (1939), "Lend Arrasse" (1942). Aasta enne surma kirjutas ta kujunditerohke muinasjutu "Väike prints" (1944). 
Tema teiste raamatute hulka kuuluvad mõtiskluste kogu "Liivade tarkus" (avaldatud postuumselt 1948. aastal) ning kaks raamatut lennundusest. 
Saint-Exupéry teosed tuginevad peaaegu alati autori elukogemustele ja on lahutamatult seotud kirjaniku tõelise kire ja kutsumusega – lendamisega. 
Ta hukkus, kui ta lennuk luurelennul merre kukkus. Märtsis 2008 väitis 88-aastane endine Saksa õhujõudude (Luftwaffe) lendur Horst Rippert end allatulistajaks.  
Saint-Exupéry järgi on nimetatud Lyoni rahvusvaheline lennujaam ja asteroid 2578 Saint-Exupéry. Väikese printsi järgi on nime saanud asteroidikuu Petit-Prince.
Phandu Skelemani

Phandu Skelemani (sündinud 5. jaanuaril 1945) on Botswana poliitik, alates 1. aprillist 2008 kuni 31. oktoobrini 2014 Botswana välisminister. Ta on valitseva Botswana Demokraatliku Partei liige.
Johannes von Diest

Johannes von Diest (surnud 21. septembril 1259 Essenis) oli aastatel 1251–1254 Samlandi piiskop (Johannes I) ja 1254–1259 Lübecki piiskop (Johannes II).
Johannes von Diest pärines Brabandist Liege'i diötseesist, ta kuulus frantsisklaste ordusse. 1249. aastast jutlustas ta paavst Innocentius IV ülesandel ristisõda keiser Friedrich II ja tema poja Konrad IV vastu. Alates 1251. aasta algusest oli Diest Hollandi krahvi ning Saksa vastukuninga Willemi kaplan ja nõunik ning tänu tema soosingule sai Diestist samal aastal Samlandi piiskop; seda vastu Preisi-, Liivi- ja Eestimaa peapiiskopi (hiljem Riia peapiiskop) Albert Suerbeeri soovi, kes oli Samlandi piiskopiks nimetanud Thetwardi. 1252. aastaks suutis Diest end Samlandi piiskopina lõplikult kehtestada.
Kuna Samlandi piiskopkonna ala oli toona Saksa Ordu poolt veel vallutamata, siis ei viibinud Diest tegelikult mitte kunagi Preisimaal ning ta tegutses selle asemel Utrechti piiskopi kohusetäitjana; 1258–1259 oli ta sarnaselt Trieri peapiiskopi kohusetäitja vaimulikes asjades (sisuliselt tema vikaarpiiskop).
Tänu Hollandi krahvist Saksa kuninga ja paavsti soosingule sai Diest 1254. aastal ka Lübecki piiskopiks, sundides Albert Suerbeeri sellest kohast loobuma. Ta viibis sageli aga Lübeckist eemal, kuna täitis nii Willem II kui ka hiljem Saksa kuningaks valitud Cornwalli Richardi nimel diplomaatilisi ülesandeid. 1258. aastal vandus ta Richardile riigivürstina truudust. Tänu võimsatele toetajatele õnnestus Diestil Lübecki piiskopivõimu oluliselt tugevdada. Ta sõlmis lepituse Holsteini krahviga ning saavutas piiskopi ilmalike valduste (stifti) sõltumatuse temast. 1257. aastal andis ta oma residentsile Eutinile ka Lübecki linnaõiguse.
Johannes von Diest suri 1259. aastal Essenis, ta maeti Neussi.
Rauts

Rauts (ka: Läti vikat, rukkirauts, rukkivikat, Võru murdes iiroots) on endisaegne lühikese (50–75 cm) varrega vikat, mida kasutati vilja, eriti rukki niitmisel. Rautsi varre otsas oli puutüükast konks, millest niitmise ajal ühe käega kinni hoiti. Rautsiga niitmisel hoiti teises käes väikest reha, millega kõrred kokku tõmmati.
Lõuna-Eestis võeti Läti eeskujul rauts kasutusele 19. sajandil.
BuduaarTEEN

BuduaarTEEN on naisteajakirja Buduaar "noorem õde", mis on mõeldud teismelistele tüdrukutele. BuduaarTEENi esimene number ilmus suvel 2014. Praegu on see ainus eestikeelne 7–14-aastastele tüdrukutele suunatud ajakiri.
BuduaarTEEN käsitleb teismeliste jaoks aktuaalseid teemasid ilu, moe, tervise, suhete ja elustiili vallast, mis kaasnevad nooreks naiseks sirgumisega.
Esimese numbri kaanestaar oli Getter Jaani, kes oli ühtlasi ka esimese ajakirja patroon. Teise numbri kaanestaar oli populaarse TV3 seriaali "Padjaklubi" Miša – näitleja Kristel Aaslaid. Ajakiri ilmub neli korda aastas. Lisaks korraldab BuduaarTEEN tüdrukutele üritusi, kinoseansse jpm.
Necil Kazım Akses

Necil Kazım Akses (6. mai 1908 Ankara – 16. veebruar 1999) oli Türgi helilooja ja muusikateadlane.
Ta õppis Viini Muusikaakadeemias kompositsiooni Joseph Marxi juures ning Praha konservatooriumis Josef Suki ja Alois Haba juures.
Ta töötas alates 1935. aastast Ankaras muusikapedagoogina. Aastatel 1948–1949 oli ta konservatooriumi direktor. Akses juhatas ka riiklikku ooperit.

Looming

Akses kirjutas ooperid "Mete" (1933) ja "Baionder" (1934), sümfoonia (1953), sümfoonilise pildi "Ankara kindlus" (1942), keelpillikvarteti, klaveripalu.
Meistriliiga 2015

Meeskonnad

Liiga koosnes 10 meeskonnast, kellest 8 meeskonda olid samad mis eelmisel hooajal ja kaks edutatud meeskonda Esiliigast. JK Tallinna Kalev langes Meistriliigast pärast kolme hooaega ja neid asendab Pärnu Linnameeskond, kes oli parim iseseisvate klubide arvestuses 2014. aasta Esiliigas, Pärnu tegi oma tagasituleku kõrgliigasse pärast 6 aastat madalamates liigades. Jõhvi FC Lokomotiv langes pärast esimest hooaega, nad kaotasid Meistriliiga üleminekumängudel Viljandi JK Tulevikule, kes tulid tagasi Meistriliigasse pärast neli aastat eemalolekut.

Hooaja esimene pool

Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
¹Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid::  Sinine = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

Hooaja teine pool

Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
¹Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid::  Sinine = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

Parimad väravakütid

¹9 väravat Viljandi JK Tulevikus, 1 väravat Tallinna FC Floras.
²4 väravat Tallinna FC Floras, 6 väravat Viljandi JK Tulevikus.
Jaan Jensen

Looming

Jaan Jensen kujundas ka palju lasteraamatuid, kuid peamiselt joonistas siiski karikatuure. Tema peateemadeks oli välispoliitiline satiir ja nõukogude ühiskonnas esinevad väärnähtused. Pärast sõda häbimärgistas kuni Nürnbergi protsessini fašismi. Hiljem hakkas joonistama imperialismivastaseid karikatuure ja naeruvääristama Eesti omariiklust. Nendest karikatuuridest avaldati karikatuurikogumikud "Lehekülgi Eesti iseolemise ajaloost" ja "Uutmoodi riigipirukas - kaklus vanaviisi". Pärast nende kogumike ilmumist leidsid nõukogude kunstikriitikud, et Jaan Jensen kompositsioonis leidlik kunstnik, kes kasutab teravmeelselt atribuute ja evib sügavat satiirilist psühhologismi ja on Nõukogude võimu jaoks usaldusväärne karikaturist.

Isiklikku

Aastatel 1948–1957 veetis Jaan Jensen oma suved Tuhalas Möldri (Vesiveski) talus. Tuhalas tutvus ka oma tulevase abikaasa Erika-Lisette Jenseniga (sünd. Päärt). Tuhalas on ta maalinud kauneid loodusvaatelisi maale.
Jalaklann

Jalaklann (ingl the Foot Clan) on kuritegelik rühmitus Teismeliste Ninjakilpkonnade frantsiisis. Jalaklanni juht on Shredder, kes on ühtlasi ka ninjakilpkonnade vihavaenlane. Jalaklanni sõdurid kannavad tavaliselt musti ninjarõivaid ja oskavad ninjitsut. Nende relvad on inkarnatsioonides erinevad, nt mõnes on nendeks tulirelvad. Jala juhid aga kannavad võitlusrüid ehk lahinguvarustust. Logosid on Jalal erinevaid, kuid peamiselt siiski vasaku labajala kujutis.
Koila (Väike-Maarja)

Ajalugu

Koila on muistse Pudiviru lõunapoolsemaid külasid, mille piirkonnas oli enne kuivendamisi hulk karstiallikaid ja kurisuid, paar sajandit tagasi töötanud külas 3 vesiveskit. Vaagnataolised augud kandnud igaüks oma nime. Kabeliaugus olnud muiste kabel, Saare augus järveke, Lambapääru augus pestud lambaid, Sinika ja Katla augus olnud su­viti vesi. Tänapäeval laiuvad külas kuivendatud rohumaad, kus pole jälgegi allikatest. 18. sajandi L. A. Mellini kaardi järgi läbis Salla jõgi ka Kadiküla, Koila ja Kaavere küla. Tänapäeval suubub Salla jõgi Reastvere külas. Teisi loetletud külasid läbib Koila peakraav.
Koilas asus Koila mõis.
Christian Hasselblatt

Christian Hasselblatt (5. detsember 1653 Noarootsi – 7. september 1718 Noarootsi) oli Eesti vaimulik.
Õppis Tallinna gümnaasiumis alates 18. oktoobrist 1667, immatrikuleeriti 27. augustil 1674 Turu Ülikooli, oli kohal veel aastal 1676, mil isa ta endale abiks kutsus. Ordineeriti õpetajaks 11. detsembril 1678.
Oli Noarootsi Püha Katariina koguduse adjunktõpetaja 1678–1682, sama koguduse õpetaja oli 1682–1718. Sai Saarte-Lääne praostkonna praostiks 10. veebruaril 1709, oli praost 1709–1718, senior ministerii (Eestimaa pastorkonna vanem) oli 1710–1718. Osales Tallinnas Eestimaa piiskopi valimisel 28. märtsil 1710 ja hääletas Jacob Langi poolt. Jätkas Noarootsis isa ja onu alustatud koolitegevust. Aastast 1683 kuulus talle Dirsläti küla.

Isiklikku

Tema isa Isaac Svenonis Hasselblatt oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Tema emapoolne vanaisa oli piiskop Joachim Jhering. Poeg Isaac Hasselblatt oli Tallinna Toomkoguduse rootsi õpetaja, poeg Carl Friedrich Hasselblatt oli õpetaja Noarootsi ja Reigi koguduses, poeg Gustav Ernst Hasselblatt oli õpetaja Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduses.
Riikidevaheline Lennunduskomitee

Riikidevaheline lennunduskomitee (vene keeles Межгосударственный авиационный комитет, МАК) on Sõltumatute Riikide Ühenduse (SRÜ) tsiviillennundust koordineeriv organisatsioon.
Komitee loodi 1991. aastal, kui 12 endist Nõukogude Liidu liiduvabariiki ühinesid riikidevahelise tsiviillennunduse ja õhuruumi kasutamise kokkuleppega, mis kirjutati alla Valgevenes Minskis 25. detsembril 1991. Komitee peakorter asub Moskvas, Jakimanka linnajaos, Bolšaja Ordõnka tn 22/2/1. 2011. aasta seisuga on selle direktor Tatjana Anodina.
MAK-i lennuõnnetuste uurimiskomisjon uurib lennuõnnetusi endistes Nõukogude Liidu vabariikides.
Riikidevahelise lennunduskomitee liikmed on Aserbaidžaan, Armeenia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Tadžikistan, Turkmenistan, Ukraina, Usbekistan, Valgevene ja Venemaa. Eestil ja Lätil on olnud MAK-is vaatlejastaatus.
1999. aastal teatas Moldova, et kavatseb loobuda osalusest lennunduskokkuleppes ja seega ka MAK-is. Seni pole Moldova siiski veel MAK-ist lahkunud. MAK-i liikmestaatusest on loobunud Gruusia.
Moussa Dadis Camara

Moussa Dadis Camara (sündinud 1964) on Guinea sõjaväelane. Ta oli 24. detsembrist 2008 kuni 3. detsembrini 2009 Guinea riigipea.
Moussa Dadis Camara haaras sõjaväelise riigipöörde tulemusel võimu pärast pikaajalise presidendi Lansana Conté surma. Ta on Guinea sõjaväehunta Rahvusliku Demokraatia ja Arengu Nõukogu esimees.
Ta on õppinud Conakry ülikoolis õigus- ja majandusteadust. Aastal 1990 liitus ta Guinea armeega. Ta on teeninud muu hulgas Sierra Leones ÜRO rahuvalvejõudude koosseisus ning osalenud sõjaväelises väljaõppes Saksamaal.
3. detsembril 2009 sai ta tapmiskatse tagajärjel vigastada; kaks inimest tema kaaskonnast sai surma. 15. jaanuaril 2010 loovutas ta võimu kuni tervenemiseni oma asetäitjale kindral Sékouba Konatéle.
Jim Meskimen

James Ross "Jim" Meskimen (sündinud 10. septembril 1959 Los Angeleses California osariigis) on Ameerika Ühendriikide koomik ning filmi- ja telenäitleja.