google/wiki40b huggingface dataset:
Jiří Paroubek

Jiří Paroubek (sündinud 21. augustil 1952 Olomoucis) on Tšehhi poliitik, alates 13. maist 2006 Tšehhi Sotsiaaldemokraatliku Partei (ČSSD) esimees. Pärast Stanislav Grossi tagasiastumist oli ta 25. aprillist 2005 kuni 16. augustini 2006 peaminister.

Lapsepõlv ja õpingud

Jiří Paroubek kasvas Olomoucis vanavanemate juures kuni kuuenda eluaastani, kui ta kolis enne kooliminekut Prahasse, kus töötasid tema vanemad (isa tehases, ema oli lillekaupluse juhataja). Pärast gümnaasiumi lõpetamist astus Paroubek Praha Kõrgemasse Majanduskooli. Seal tutvus ta oma tulevase abikaasa Zuzanaga.

Sametrevolutsiooni-eelne karjäär

1976–1989 töötas Paroubek Praha restorane ja sööklaid koondava toitlustustrusti peaökonomisti ja direktorina, 1989–1990 ettevõtte Obuv Praha majandusjuhatajana. 1991–2003 tegeles ta ettevõtlusega.
1970. aastal astus Paroubek Tšehhoslovakkia Sotsialistlikku Parteisse, kus ta oli tegev mitmesugustes parteilistes ametites ja valiti 1982. aastal selle keskkomiteesse. Parteist astus Paroubek välja 1986. aastal ning oma sealset tegevust ta ametlikes elulookirjeldustes ei maini.

Sametrevolutsiooni-järgne karjäär

Novembris 1989 astus ta Tšehhi Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse ja on töötanud selles mitmetel ametikohtadel.
Novembris 1998 valiti ta Praha linnapea asetäitjaks rahanduspoliitika alal.
2000. aasta sügisel kandideeris ta edutult parlamendi ülemkotta.
Stanislav Grossi valitsuses oli Paroubek alates 4. augustist 2004 kohaliku arengu minister. Pärast valitsuse tagasiastumist pani ta kokku uue ja nimetati 25. aprillil 2005 peaministriks. Jiří Paroubeki valitsus oli võimul kuni 4. septembrini 2006.
Sotsiaaldemokraatliku partei erakorralisel valimiste-eelsel kongressil 13. aprillil 2006 valiti ta partei esimeheks. 
Jiří Paroubek on kuulunud ka mitme ettevõtte nõukokku.

Perekond

Jiří Paroubek oli 1979–2007 abielus Zuzana Paroubkovága (sündinud Zajíčková), tõlkija ja prantsuse keele õpetajaga. Neil on poeg Jiří (sündinud 1984).
17. novembril 2007 abiellus Paroubek slovakitarist tõlgi Petra Kováčovága.

Kriitika

Osa avalikkusest peab Paroubekit populistiks ja kritiseerib teda kommunistidega lähenemise eest. Samuti süüdistatakse teda selles, et politsei ajas teknomuusikafestivalist CzechTek osavõtjad vägivaldselt laiali tema poliitilisel tellimusel. Ajakirjanduses on leidnud mainimist tema tutvused allmaailma esindajatega.
2009. aasta Euroopa Parlamendi valimiste eelse kampaania ajal tõusid Paroubeki ja sotsiaaldemokraatliku partei vastu avalikud protestid, mille käigus loobiti mitmel pool partei esinemistel lavale mune. Rünnakud tipnesid 27. mail Prahas, kui kümned Paroubeki poliitika vastased külvasid partei esindajad üle sadade munadega. Sotsiaaldemokraatlik partei süüdistas rünnakutes Kodanike Demokraatlikku Parteid, see aga tõrjus süüdistusi ja nimetas juhtunut sotsiaaldemokraatide juhitud provokatsiooniks.
Valentin Katajev

Valentin Katajev (Валентин Петрович Катаев; 28. jaanuar (vkj 16. jaanuar) 1897 Odessa – 12. aprill 1986 Moskva) oli vene kirjanik.
Tema vend Jevgeni Petrov (sündinud Jevgeni Katajev) oli samuti kirjanik.
Toby Alderweireld

Koondisekarjäär

Debüüdi Belgia rahvuskoondises tegi Alderweireld 2009. aastal. Esimese värava koondise särgis lõi ta 19. novembril 2013 sõprusmängus Jaapani vastu.
2016. aasta Euroopa meistrivõistluste kaheksandikfinaalis lõi ta värava Ungari vastu.
Lisaks on ta Belgia koondisse kuulunud 2014. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Oubangui

Oubangui (Kongo DV-s Ubangi) on jõgi Aafrikas, Kongo jõe parempoolne lisajõgi. 
Oubangui moodustub Mbomou ja Uele jõe ühinemisel Kesk-Aafrika Vabariigi ja Kongo Demokraatliku Vabariigi piiril. Voolab 370 km läände, pöördub suure kaarega edelasse ja moodustab Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Kongo Vabariigi loodusliku piiri kuni suubumiseni Kongo jõkke.
Jõe ääres asub Bangui. Linnast allapoole on jõgi laevatatav.
Pikkus umbes 1120 km, koos Uelega 2272 km.
COBOL

Hello, world

Hello world programm COBOL'is:
     IDENTIFICATION DIVISION.
     PROGRAM-ID. HELLO-WORLD.
     PROCEDURE DIVISION.
         DISPLAY 'Hello, world'.
         STOP RUN.

Kriitika

COBOLit on laialt kritiseeritud tema sõnaohtruse poolest. Näiteks on Edsger Dijkstra maininud: "COBOLi kasutamine vigastab mõistust; tema õpetamist tuleks seetõttu käsitleda kui kriminaalset tegevust."
Raudna mõis

Raudna mõis (saksa keeles Soudenall) oli rüütlimõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal.
3. Tartu kütipolk

Polgu moodustamine

Nõukogude Tartu kütipolgu formeerimisele pandi alus pärast Saksa keisririigi vägede pealetungi Mandri-Eestile ja Eesti okupeerimise järel Nõukogude Venemaale taganenud Eesti Punakaardi salkadest. Tartu ja Rakvere salkadest moodustati Tartu pataljon, teistest salkadest Jamburgi pataljon.. 
Pärast Saksamaa keisririigi ja Nõukogude Venemaa vahel Brest-Litovskis sõlmitud rahulepingut jäeti salga osa Jamburgi, kus Tartu-Putilovi salgaga liideti Eestist väljataganenud Tartu ja Rakvere punakaardisalgad August Lillakase juhatusel ning üksus nimetati ümber Tartu-Putilovi pataljoniks, kuna pataljoni koosseisu liideti ka Petrogradi Putilovi tehase bolševikke toetavad eestlastest töölised.
Mais 1918 ühinesid Jamburgis Tartu-Putilovi pataljoniga Jamburgis asuvatest mitmetest väikestest salkadest moodustatud Jamburgi pataljon ning mais 1918 Gattšinas asunud väeosa nimetus muudeti 5. Tartu-Jamburgi polguks. Polku kuulus 2 kolmeroodulist pataljoni, ratsaluure-, kuulipilduja-, side- ja majanduskomando. 
Hiljem nimetati polk ümber 15. Tartu jalaväepolguks (vene 15-й (Юрьевский) Тартуский пехотный полк), mis võttis alates augustist 1918 osa lahingutest Põhjarindel 6. armee koosseisus, Vene kodusõjas. 
3. jaanuaril 1919 määrati Punaarmee eesti väeosad 6. kütidiviisi koosseisu ja moodustasid selle III brigaadi. Selle ajani olid punased eesti kütipolgud olnud ainult 6. kütidiviisi operatiivalluvuses. Eesti kütipolkudest moodustati 3. KD III brigaad ja muudeti ka polkude numbreid: 1. Tallinna polgust sai 52. Tallinna polk, 2. Viljandi polgust sai 53. Viljandi polk ja 15. Tartu polgust sai 54. Tartu kütipolk (vene 54-й Тартуский коммунистический стрелковой полк). 
18. veebruaril 1919 moodustati Vene SFNV sõjakomissar Lev Trotski käsul Eesti Punaarmee, 1. Eesti Kütidiviisi, 3. Tartu Eesti kommunistlik kütipolk lülitati aga koos Punaarmee venelastest koostatud 6. ja 10. kütidiviisiga Vene SFNV Punaarmee 7. armee koosseisu.
Lametrükk

Lametrükk on trükitehnika, mille puhul trükiplaadi pind on täiesti tasane. Värvi kinnitamiseks kasutatakse mitmeid keemilisi ja fotokeemilisi võtteid.
Tuntuimad lametrükimenetlused on litograafia ehk kivitrükk ja ofsettrükk.
Aden Abdullah Osman Daar

Osman Abdullah Osman Daar (1908 – 8. juuni 2007) oli Somaalia esimene president (1960–1967).
Daar oli üks Somaalia iseseisvuse eest võidelnud Somaali Noorteliiga juhtfiguure. 1967. aastal ei õnnestunud tal aga tagasi valituks saada ning ta tõmbus poliitikast tagasi. Oma elu viimased aastad elas ta Lõuna-Somaalias. Ta oli vanim elusolev (endine) riigipea maailmas.
Daar suri 99-aastasena Keenias Nairobi haiglas pärast kahenädalast koomat.
Einar Maasik

Looming

Kirjutanud proosat, millele on omane värvikaid tüüpe ja karaktereid loov argielukujutus.
Festina lente (Pärt)

"Festina lente" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1988. aastal (teine versioon 1990. aastal) loodud teos keelpilliorkestrile. Teos on pühendatud Manfred Eicherile. Muusikateose pikkus on 6-9 minutit. Teose kandis esimest korda ette Bonni Beethovenhalle orkester (dirigent Dennis Russell Davies) 26. juunil 1988 Saksamaal Bonnis.
François Rastier

François Rastier (sündinud 12. veebruaril 1945, Toulouse) on prantsuse semiootik.
Koos Algirdas Greimasega võttis ta kasutusele semiootilise ruudu mõiste ja sellega seotud analüüsimeetodi.
Kaarel Sahk

Kaarel Sahk (31. jaanuar 1915 Türi – 29. oktoober 1994 Tartu) oli Eesti teatritegelane.
Kaarel Sahk õppis aastatel 1934–1936 Tartu Draamateatri Seltsi Teatrikunsti Stuudios. Ta töötas aastatel 1936–1944 Tallinna Töölisteatri majandusjuhina, aastatel 1944–1950 ja 1961–1976 Vanemuise direktori asetäitjana, aastatel 1976–1989 oli ta Vanemuise tehniline direktor. Kaarel Saha eestvedamisel remonditi Vanemuise teatrihooned, ta nõustas ka Ugala teatrihoone ehitust.
Aastal 1996 asutasid Vanemuise selts ja Kaarel Saha poeg Kaarel Sahk juunior Kaarel Saha preemia, mida antakse teatri tehnilistele töötajatele.
Robert FitzRoy

Robert FitzRoy (5. juuli 1805 Suffolk – 30. aprill 1865 Surrey) oli Briti meresõitja ja meteoroloog.
Ta oli ülem HMS Beagle'il, Charles Darwini kuulsal reisil ümber maailma 1831–1836.
Eckhart Tolle

Elulugu

Tolle sündis ja elas kuni 13-aastaseks saamiseni Saksamaal. Seejärel elas ta koos isaga Hispaanias, kuni 19-aastasena kolis Inglismaale. 13-aastaselt keeldus ta formaalse haridustee jätkamisest, kuid sellest hoolimata lõpetas Londoni Ülikooli parimate hinnetega. Praegu elab ta Kanadas Briti Columbias Vancouveris. 
Eluaeg teda vaevanud depressioonid tipnesid siis, kui ta oli 29-aastane, umbes samal ajal, kui ta sai Cambridge'i ülikooli uurimisstipendiumi, müstilise kogemusega. Õndsusseisundis veetis ta kaks aastat hulkurina, misjärel ta otsustas oma kogemuse kirja panna.

Tegevus

Eckhart Tolle on kirjanik ja lektor vaimsetel teemadel. Viimastel aastatel on ta oma esinemiste sagedust vanuse tõttu piiranud.
Tolle esimene raamat, "The Power of Now", ilmus 1997. aastal (väljaandja Namaste Publishing) tiraažiga 3000 eksemplari. Ta viis seda ise koos sõpradega müügile Vancouveri piirkonna raamatupoodidesse. Raamatu andis 1999 uuesti välja New World Library ning see muutus bestselleriks 2000. aastal, kui seda soovitas Oprah Winfrey oma ajakirjas "O".
Kuigi Tolle ei ole olnud ühegi vaimse liikumise järgija, on talle lähedased olnud Bo Yin Ra, Jiddu Krishnamurti ja Ramana Maharshi teosed.
Oma loengutes ja kirjutistes rõhutab ta väge, mis tuleneb käesolevale hetkele tähelepanu pööramisest (raamatu "The Power of Now" kogu sisu ongi sellest), ning seda, kui väeti on muretseda möödaniku pärast või karta tulevikku. Eckhart Tolle selgitab, et praegune on kõik, mis meil tegelikult on, ning teadlikult siinses kohalolek on parim viis tuleviku potentsiaali realiseerida. Ta toob välja, et praeguses olek viib ka teadvuse mõistusest kaugemale. Selline teadlikkus võimaldab vabaneda "valukehast", mis on tekkinud teadvuse identifitseerumisel mõistuse, keha ja egoga.
Karel Bořivoj Presl

Karel Bořivoj Presl (17. veebruar 1794 Praha – 2. oktoober 1852 Praha) oli Böömimaa arst ja botaanik.
Ta oli Karli ülikooli professor.
Aastal 1817 tegi Karel Presl ekspeditsiooni Sitsiiliasse. Aastal 1820 ilmus tema teos "Flora bohemica".
Ka tema vanem vend Jan Svatopluk Presl oli botaanik. Vendade auks on nimetatud mündi perekond (Preslia) ja Tšehhi Botaanikaseltsi ajakiri Preslia.
Karel Presli kirjeldatud taksonite juurde märgitakse autorilühendina C.Presl. Varem kasutati lühendit K. B. Presl.
Uskumus

Epistemoloogia ja loogika

Uskumuseks nimetatakse kas vaimuseisundit, mis seisneb mingi propositsiooni uskumises, või propositsiooni kui uskumise objekti. Epistemoloogias ei peeta uskumuse all tingimata silmas millegi üleloomuliku või kahtlase uskumist. 
Küsimus, miks keegi midagi usub, võib olla kas küsimus uskumuse põhjuste kohta või küsimus uskumuse põhjendite kohta. Näiteks ma võin uskuda, et reinkarnatsiooni ei ole olemas, sest ma olen saanud kristliku kasvatuse ja elan kristlikus ühiskonnas; või uskuda, et reinkarnatsioon on olemas, sest ma olen saanud hinduistliku kasvatuse ja elan hinduistlikus ühiskonnas. Ma võin uskuda, et reinkarnatsioon on olemas, selle põhjal, et hinged peavad saama oma tegude eest tasu või karistuse, ent kogemus näitab, et ühe elu piires see nii ei ole; või selle põhjal, et leidub inimesi, kes lapsena minavormis täpselt kirjeldavad mõne surnud inimese elu. Ma võin uskuda, et reinkarnatsiooni ei ole olemas, selle põhjal, et kirikukogu on seda eitanud ja kirikukogud on usuasjades autoriteetsed; või selle põhjal, et kui ma oleksin varem teises kehas elanud, siis ma peaksin sellest midagi mäletama, ent ma ei mäleta sellest mitte midagi.
Põhjuste abil on võimalik uskumust seletada; põhjendite abil on võimalik uskumust episteemiliselt õigustada (põhjendada).
Siin tekib kahemõtteline olukord. Õigustamiseks võib nimetada katset õigustada või siis sellist õigustust, mis tõesti õigustab, – nii-öelda head õigustust. Viimasel juhul võivad ka põhjendid olla või mitte olla head. Analoogiliselt võiks siis ka rääkida heast ja halvast seletusest: halb seletus ei esita tegelikke ehk tõelisi ehk õigeid ("häid") põhjusi.
Tavakeeles nimetatakse ka põhjendeid põhjusteks. Räägitakse põhiliselt mingi teo „heast põhjusest“. Nii nagu uskumuste puhul, saab ka tegude puhul rääkida põhjenditest ja õigustusest. Uskumuse põhjenduse nimetamine õigustuseks tulenebki analoogiast tegude ja uskumuste vahel.  
Uskumuse õigustus põhineb nendel uskumustel, mis uskujal juba olemas on. Kuigi ka põhjendite õigustatus on küsimärgi all, huvitab loogikat see, kas mingit uskumust on võimalik õigustada tuginedes teistele uskumustele. 
Uskumuse all mõistetakse peale uskuja vaimuseisundi ka propositsiooni, mida uskuja usub. Sel juhul võib uskumust kui vaimuseisundit mõista kui teatavat uskuja ja propositsiooni vahelist seost. Propositsioonide õigustamist teiste propositsioonide abil on võimalik vaadelda ka lahus uskujast. Loogika tegeleb propositsioonidevaheliste suhetega, uurides, mis teeb ühe propositsiooni või (lõpliku) propositsioonide kogumi heaks põhjendiks mingile propositsioonile.
Tõnu Kaalep

Tõnu Kaalep (12. novembril 1966 Viljandi – 27. mail 2018) oli eesti tarbegraafik, kultuurikriitik ja näitekirjanik.
Kaalep oli pikka aega seotud ajalehega Eesti Ekspress, mille klassikalise kujunduse ta lõi. Tõnu Kaalep oli ka Ekspressi kultuurilisa Areen juhataja, kus muuhulgas kirjutas kolumne Jakob Karu varjunime all.
Steele'i maakond

Ajalugu

Steele'i maakond moodustati 20. veebruaril 1855. aastal Blue Earthi, Le Sueuri ja Rice'i maakonna osadest. Maakond sai nime Franklin Steele'i järgi.
Paul Haavaoks

Paul Haavaoks (12. juuni 1924 Värska – 30. september 1983 Räpina) oli eesti kirjanik.
Töötas komsomoliehitusel (oli Juhan Smuuli poeemi "Järvesuu poiste brigaad" ühe tegelase prototüüp), Saatse valla täitevkomitee sekretärina ja ajakirjanikuna, aastast 1955 oli kutseline kirjanik.

Looming

Ta on kirjutanud luuletusi, mis kirjeldavad kodukandi loodust ja inimesi. Tema luule on lihtne. Lisaks on ta kirjutanud ka poeeme ja lasteluulet.
Frode Grytten

Frode Grytten (sündinud 11. detsembril 1960) on norra kirjanik ja ajakirjanik. Ta kirjutab peamiselt uusnorra keeles.
Frode Grytten on üles kasvanud tööstuslinnas Oddas.
Eesti keeles on Maarja Siineri tõlkes ilmunud novellikogu "Mesilastaru laul", mis võitis Brage kirjandusauhinna (Brageprisen). Novellikogu oli ka Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna kandidaat ning see lavastati teatris.
Frode Grytteni luule ja novellid on ilmunud kogumikes. Tema töid on tõlgitud rootsi, taani, soome, saksa, hollandi, albaania, horvaadi ja hiina keelde.
Ajakirjanikuna on ta peamiselt töötanud Bergeni kohalikus ajalehes Bergens Tidende, kuid kirjutanud ka üleriigilisele lehele Dagbladet.
Latiinid

Latiinid olid Latiumis elanud itaalikute hõim; elasid Tiberi alamjooksu ja Albanuse massiivi vahel ning Kesk-Itaalia rannikualadel. 
Umbes 8. sajandil eKr tekkis latiinidel kogukondade liit (keskus Alba Longa). Juba varakult tegelesid latiinid põllunduse ja karjandusega ning oskasid maad kuivendada. Nad elasid kindlustatud asulais ning neil olid ühised pühamud. 
6. sajandil eKr sai hakkasid latiinide aladele peale suruma roomlased.
496 eKr võitsid roomlased latiine Regilluse järve ääres (Regilluse järve lahing). 493 eKr sõlmisid nad latiinidega võrdõiguslikkusel põhineva liidulepingu. 
Tänu roomlaste survepoliitikale alustas latiinide liit 340 eKr Rooma-vastast ülestõusu ehk nn Latiinide sõda, mis lõppes 338 eKr latiinide lüüasaamisega. Latiinide liit kaotati, osa nende linnu liideti Rooma riigiga, osa allutati lepingutega.  Nende linnadel oli sestpeale piiratud (latiini) kodanikuõigus (ius sine suffragio). Alles pärast Liitlassõda (90–88 eKr) said latiinid Rooma kodanikuõiguse.
Linnastu

Linnastu Eestis

Tallinna linnastu koosneb Tallinna linnast ja tagamaast. Tallinna linnastu osadeks on sellised vallad ja linnad, kust vähemalt 15% töötajatest käib Tallinnas tööle. Linnastu läänepiiriks on Paldiski, lõunapiiriks Rapla ja idapiiriks Loksa linn.
Zjednoczenie Zawodowe Polskie

Zjednoczenie Zawodowe Polskie (lühend ZZP; 'Poola Kutseühendus') on endine Poola ametiühinguorganisatsioon.
ZZP tekkis poola ametiühingute keskusena Saksamaal Westphalenis Bochumis 1902. Algselt piirdus organisatsiooni tegevus Rheinlandi ja Westphaleniga. Aastal 1908 liitus selle organisatsiooniga umbes 4000 liikmega Poznańi ametiühing Polski Związek Zawodowy, aastal 1909 Bytomi ühing Związek Wzajemnej Pomocy Chrześcijańskich Robotników Górnośląskich (umbes 5000 liiget).
ZZP osales kaevurite streikides Westphalenis 1912 ja Ülem-Sileesias 1913.
Aastal 1911 viidi ühingu peakorter üle Katowicesse ja Poznańisse.
Aastatel 1908–1919 oli ühingus ligi 50 000 töölist.
Alates 1913. aastast oli ZZP esimees Józef Rymer, kes oli ühingu esindaja Ülemrahvanõukogus Poznańis 1918. aastast ja Plebistsiidikomitees Bytomis 1920. aastast.
ZZP pooldas ühistegevust, 1930. aastate keskpaigast alates korporatsionismi.
Z inicjatywy władz ZZP w 1917 roku założono Narodowe Stronnictwo Robotników, które współtworzyło w 1920 roku Narodową Partię Robotniczą.
Aastal 1938 oli ühingus umbes 350 000 liiget.
Aastal 1945 läks ZZP üle ühingu Zrzeszenie Związków Zawodowych koosseisu.
Ülar Martjan

Ülar Martjan (sündinud 18. detsembril 1971 Pajusis) on eesti rahvatantsujuht.
Ta oli I Eesti Naiste Tantsupeo ja II Eesti Naiste Tantsupeo lavastusmeeskonna liige.

Elulugu

Ülar Martjan lõpetas 1987. aastal Lustivere Põhikooli ja 1990. aastal masinisti-traktoristina Põltsamaa Ametikooli.
Ta on tantsinud 1990. aastast Lustivere segarahvatantsurühmas Lustilised. Aastast 2004, mil eelmine juhendaja Harry Tarve pani ameti maha, on Martjan selle rühma juhendaja. 2011. aastast juhendab Pajusi segarühma Kaljaan.
Ülar Martjan oli I Eesti Naiste Tantsupeo sega- ja meesrühmade liigijuhi assistent ja II Eesti Naiste Tantsupeo sega- ja meesrühmade liigijuht.
Eesti Põllumeeste Keskselts

Eesti Põllumeeste Keskselts (harvem nimetatud ka Eesti Põllumeeste Selts) oli 1922 asutatud Eesti põllumeeste keskorganisatsioon.

Ajalugu

Keskorganisatsiooni eelkäijaid oli 1907 asutatud Eestimaa kubermangude põllumeesteseltside kesktoimkond (aastast 1910 Eestimaa Põllumeeste Keskselts) ja 1908 asutatud Põhja-Liivimaa kubermangude põllumeesteseltside kesktoimkond (aastast 1911 Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskselts). 1922 ühinesid Eestimaa Põllumeeste Keskselts ja Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskselts, moodustades uue keskorganisatsiooni: Eesti Põllumeeste Keskselts.
Drivheia

Drivheia on mägi Norras Aust-Agderi maakonnas Gjerstadi vallas.
Kõrgus merepinnast on 441 m.
Mäe juures korraldatakse suusatamis- ja orienteerumisvõistlusi.
Kirsti Jahilo

Kirsti Jahilo (sündinud 31. jaanuaril 1969 Tallinnas) on eesti kunstnik.
Ta on lõpetanud Tallinna Tallinna 17. Keskkooli ja Tallinna Kunstikooli ning osalenud kolm aastat Eesti Kunstiakadeemia ettevalmistuskursustel, töötanud 12 aastat stuudios Eesti Joonisfilm joonisfilmide ümberjoonistaja ning animaatorina, osalenud rohkem kui 40 joonisfilmi loomisel. Kirsti Jahilo on tegutsenud aastatel 2005–2009 päevalehe Postimees lastelehe „Postipõnn" kunstniku ja toimetajana. Ta on teinud  erinevate ettevõtetega koostööd firmasümboolika, logode, kaartide, plakatite jms. loomisel. Tegevusalad: fineart, õlimaal, graafiline joonis, seinamaaling, illustratsioonid, karikatuurid jm.
Kirsti Jahilo on alates 2010. aasta aprillist loovlahendusi pakkuva ettevõtte OÜ Sulg ja Kaabu juhataja.

Saavutused

2010. aastal Tallinna Keskraamatukogus andsid  kuni 16-aastased lugejad parima lasteraamatute illustraatori valimistel kunstnike kategoorias 6. koha Kirsti Jahilo illustratsioonidele raamatust "Draakon Rudolf" (kirjutas Ivo Parbus, Hotger, 2008). Kirjanike kategoorias võistles tol korral 180 raamatut, kunstnike kategoorias 234 raamatut. 
2010. aastal toimunud X Nukitsa Konkursil (aastatel 2008-2009 ilmunud raamatud) saavutas Jahilo kunstnike kategoorias 123. kunstniku hulgas 10. koha raamatuga "Draakon Rudolf" (kirjutas Ivo Parbus, Hotger, 2008). Võistles 234 raamatut.
2008. aastal toimunud IX Nukitsa konkursil (aastatel 2006–2007 ilmunud raamatud) saavutas Jahilo kunstnike kategoorias 168 kunstniku hulgas 14.–16. koha raamatuga "Päkapikk Peetrikese lood" (kirjutas Ivo Parbus, Revelex, 2006).

Isiklikku

Kirsti Jahilo on abielus humorist Valdo Jahiloga.
Gekolised

Gekolised (Gekkota) on roomajate infraselts sisalikuliste alamseltsist (või alamselts).

Tunnused

Gekoliste ühisjooned on teiste sisalikuliste omast erinev kromosoomistik ja eriline lihas kõrva piirkonnas. Enamasti puudub sarnakaar. Keel on lihakas ja paks ega ole kaheharuline.
Arvukad öise eluviisiga gekolised suhtlevad helide abil.

Päritolu

Üks varajasi gekolisi oli Ardeosaurus brevipes, kelle jäänused leiti juura liivakivilademetest Baierist.
FC Levadia naiskond

FC Levadia naiskond on Eesti jalgpalliklubi FC Levadia naiste jalgpalli esindusvõistkond.
Naiskond moodustati 1993 ja see mängib Naiste Meistriliigas.
Oela kraav

Oela kraav on kraav Raplamaal Rapla vallas Kodila, Oela, Raka, Seli-Nurme ja Äherdi külas.
Kraavi pikkus on 6,1 km ning see suubub paremalt Raka peakraavi (1,1 km suudmest). Kraavi valgala on 19,7 km².
Kraavi lähe on Äherdi külas (59° 04′ 43″ N, 24° 43′ 46″ E). Kraavi suue on Oela külas (59° 02′ 17″ N, 24° 41′ 04″ E). Kraavi ületab Hagudi–Kodila tee. Kraavi kallastel on Mihkli-Andrese kasesalu (park).
Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Oela kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1111000.
Anijala mõis

Anijala mõis (saksa keeles Hannijall) oli eramõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.
Laimjala mõis

Laimjala mõis (saksa keeles Laimjall) oli rüütlimõis Pöide kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Saaremaa valda.
Mõis rajati 17. sajandi teisel poolel. Algul oli mõisa omanik riik (riigimõis), ent aastast 1793 oli mõis eravalduses (rüütlimõis).
Zoë Straub

Zoë Straub (rohkem tuntud ainult esinejanime Zoë järgi; sündinud 1. detsembril 1996 Viinis) on Austria laulja ja laululooja.
Tema debüütalbum "Debut" ilmus 2015. aasta oktoobris. Ta laulab prantsuse keeles.
Ta esindas 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis Austriat lauluga "Loin d'ici", mis sai 151 punktiga 13. koha. 2015. aastal saavutas ta Austria eelvoorus lauluga "Quel filou" kolmanda koha.
Irja Saar

Irja Saar (sündinud 6. märtsil 1973 Nõo vallas Tartumaal) on Eesti mükoloog.

Elulugu

Irja Saar on traktoristi tütar.
Saar lõpetas 1991 Luunja Keskkooli, 1995 Tartu Ülikooli bioloogiaosakonna, 1995–1997 TÜ magistrant ja 1997–2003 TÜ doktorant. 1997 kaitses ta TÜ-s teadusmagistri kraadi botaanikas ja mükoloogias väitekirjaga "Eesti pisisirmikud (Cystoderma)". Aastast 2002 TÜ botaanika ja ökoloogia instituudi teadur. 2012 kaitses ta TÜ-s doktorikraadi botaanikas ja mükoloogias väitekirjaga "The taxonomy and phylogeny of the genera Cystoderma and Cystodermella (Agaricales, Fungi)".

Teadustöö

Irja Saare peamised uurimisvaldkonnad on seenesugukonna Tricholomataceae (Agaricales) taksonoomia ja fülogenees ning haruldaste, riikliku kaitse all olevate ja Eesti punase raamatu seeneliikide levik ja kaitse Eestis. Ta osales teaduslikel ekspeditsioonidel 1998, 1999 ja 2003 Soomes, 1998 Rootsis, 1998 ja 2000 Norras. Saar on Looduseuurijate Seltsi liige (aastast 1994) ja Looduseuurijate Seltsi Mükoloogiaühingu sekretär (alates 2003).Eesti Mükoloogiaühingu esimees (2007-2014).