google/wiki40b huggingface dataset:
Teadusfilosoofia mõisteid

A

abduktsioon - abihüpotees - absoluutne aeg - absoluutne ruum - abstraktsioon - ad hoc-hüpotees - aeg - aksiomaatika - aksioom - alamääratus - analoogia - anomaalia - antimetafüüsika - antinaturalism - antirealism - aprioorne teadmine - argument - avastuskontekst

B

Bayesi teoreem - Berkeley interpretatsioon

D

demarkatsiooniprobleem

E

eksperiment - emergentsus - empiiriline valem - ennustus - entiteedirealism

F

falsifikatsionism - falsifikatsioon - falsifitseeritavus - füsikalism - füüsikaline maailmapilt - füüsikaseadus

H

hädavajalikkushüpotees - hüpotees - hüpoteetilis-deduktiivne meetod

I

induktiivne meetod - induktsionism - induktsioon - induktsiooniprintsiip - induktsiooniprobleem - inimtegevus - instrumentalism

J

juhtumianalüüs

K

keemiafilosoofia - kinnitus - kogemusteadus - komplementaarsusprintsiip - konventsionalism - kreatsionism

L

leidlikkus - looduse raamat - looduse ühetaolisus - loodusseadus - loogiline positivism - loomulik ontoloogiline hoiak

M

maailm - matemaatika - matemaatikafilosoofia - modelleerimine - mõistatus - mõtteline eksperiment

N

naiivinduktsionism - normaalteadus - nõrk programm

O

operatsionaalsus - otsustav eksperiment

P

paradigma - parima seletuse järeldamine -  pessimistlik induktsioon - platonism - pseudoteadus - põhjus - põhjuslikkus

R

Ramsey lause - realism - reduktsionism - rongaparadoks - ruum

S

seletus - semantiline instrumentalism - semantiline realism - semantiline teooriatekäsitus - stsientism - sümmeetriakaalutlused

T

teadus - teaduse demarkatsioon - teaduse ühtsus - teadusharu - teaduslik teooria - teaduslikud teadmised - tegelikkusteooria - tehisintellekt - "Teine analüütika" - teooria - teooriate nõrk alamääratus - teoreem

U

uurimistöö - uus induktsioonimõistatus

V

vaatlus - vaikiv teadmine

Õ

õigustuskontekst
Lõhn

Lõhn on gaasiliste ja lenduvate ainete omadus haistmisaistingut esile kutsuda. 
Lõhn võib olla meeldiv (aroom, lõhnaaine) või ebameeldiv (odöör).
Lõhnadel on oluline bioloogiline tähtsus, sest haistmise kaudu saavad organismid informatsiooni elukeskkonnast.
Ahto Abner

Ahto Abner (sündinud 29. juulil 1979) on eesti trummar.
Ta on alates aastast 2015 TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia rütmimuusika eriala juht.
Õppis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia džässmuusika osakonnas löökpille. Kaasa teinud ja tegev mitmetes pop- ja džässprojektides: Kadri Voorand Quartet, MiaMee,  Helin-Mari Arder, Oleg Pissarenko Band, Sofia Rubina, Ewert Sundja, Dave Benton, Slobodan River, Eda-Ines Etti, Siiri Sisask, Tallinna Gospelkoor, Conforte, Ajavares ja Lippajad.
On käinud kontserditurneedel Norras, Islandil, Soomes, Rumeenias, Lätis ja Venemaal.
Töötas muu hulgas stuudiomuusiku ja Gustav Adolfi Muusikakooli õpetajana.
Valminud on pea 90 helikandjat, mõned välja andnud produtsendina.
Andrus Kivirähk

Isiklikku

Andrus Kivirähki ema on endine nukunäitleja Ingrid Kivirähk (sündinud 1931). Tema vend on sotsioloog Juhan Kivirähk.
Ta on abielus ajakirjanik Ilona Martsoniga. Neil on tütred Kaarin Kivirähk, Liisa Kivirähk ja Teele Kivirähk.
Neil on papillonitõugu koer Robin.
Tiina Ideon

Tiina Ideon (sündinud 9. veebruaril 1945) on eesti näitleja ja režissöör.
Tiina Ideon töötas aastatel 1965–1968 Ugalas, hiljem Eesti Televisioonis.
Jaunsvente mõis

Jaunsvente mõis (Jaunsventes muiža, ka Sventes muiža) oli mõis Lätis. Praegu asuvad mõisa kunagised valdused Daugavpilsi piirkonnas Svente vallas Sventes. Saksa keeles Swenten.
Mõisa esimesed omanikud olid Vietinghoffid. Mõis eraldati Vecsvente mõisast 1884. aastal. Enne võõrandamist kuulus mõis Plater-Zyberkide aadlisuguvõsale. Peale võõrandamist aastal 1920 asus mõisas kool. Praegu asuvad mõisas muuseum ja hotell.
Peahoone ehitati aastal 1912 Wilhelm Neumanni projekti järgi. Kõrvalhoonetest on säilinud aidad. Mõisa peahoone ümber on 19. sajandi lõpus rajatud park.
Geit Prants

Geit Prants (sündinud 7. veebruaril 1982) on eesti jalgpallur.
Ta mängis aastatel 2000–2010 Eesti naiste jalgpallikoondises.
Sõrmkübar (perekond)

Nimetus

Perekonna teaduslik nimetus digitalis tähendab "sõrmesarnane" ja viitab asjaolule, et taime õit saab üsna mugavalt panna inimese sõrme otsa.

Levila ja kasvukoht

Selle perekonna liigid kasvavad looduslikult Lääne- ja Lõuna-Euroopas, Lääne- ja Kesk-Aasias ning Loode-Aafrikas.
Sõrmkübar eelistab kasvada pooleldi või täielikult varjus happelistel muldadel. Teda leidub hõredates metsades, raiesmikel, nõmmede ja rabade servadel, rannakaljudel ning kaljustel ja muidu järskudel nõlvadel. Sageli leidub teda kohtades, kus pinnas on kahjustunud, näiteks pärast tulekahjusid või värsketel raiesmikel.

Kirjeldus

Taime vars on jäik, harunemata ja 3–15 dm kõrge. Lehed on vahelduvad, terve servaga, piklikud või süstjad ja terava tipuga.
Sõrmkübara õied moodustavad pika täha. Õied on torujad ning värvilt valged või roosad, harvem kollased. Õitel võivad olla mitmesugused täpid või laigud. Õietupp koosneb 5 tupplehest. Taimed õitsevad juunis-augustis.
Taime vili on väikeste pruunide seemnetega kupar. Seemne mass on keskmiselt 100 g. Seeme on idanemisvõimeline 2–3 aastat.

Mürgisus

Kõik taime osad on mürgised, kaasa arvatud juured ja seemned. Eriti mürgised on ülemised lehed. Kuivatamine ei vähenda taime mürgisust. Taim on mürgine ka kõigile kariloomadele ja kiskjalistele. On esinenud surma. Sõrmkübarat ei tohiks segamini ajada ohutu varemerohuga. Mürgine võib olla ka vesi vaasis, milles on hoitud lõikeõisi.
Sõrmkübaramürgistuse esimesed tundemärgid on nohu, oksendamine, kõhulahtisus, kõhuvalu, peavalu, hallutsinatsioonid ja deliirium. Sõltuvalt mürgistuse raskusest võivad esineda ebakorrapärane või aeglane pulss, krambid ja lõpuks südame seiskumine. Esineda võivad ajuhäired, eriti nägemishäired. Kõik asjad võivad olla erilist värvi, kõige sagedamini kollakat kuni rohelist värvi, ja valgusallikate ümber tundub olevat sinine halo.
Makaronivorm

Makaronivorm on ahjuvorm makaronidest. See küpsetatakse ahjus ahjuvormi sees. Makaronivormi põhilised koostisosad on makaronid, muna ja piima segu, maitseained ning juust katteks. Võib lisada ka muid toiduaineid, näiteks liha, kala, köögivilju. Söömisel võidakse lisada ketšupit.
Soomes on makaronivorm üks kõige populaarsemaid toite. 2010. aastal läbi viidud küsitluse kohaselt (vastas 1100 inimest) on makaronivorm populaarsuselt teine igapäevaselt õhtusöögiks valmistatav toit. Tihti valmistatakse seda hakklihaga. Toidupoodidest saab makaronivormi osta ka valmistoiduna, mida kodus soojendada.
Hülgevõrk

Hülgevõrk on võrk, mida minevikus kasutati hülgepüügil. Hülgevõrk oli suuresilmaline ning selle pikkus oli 22 m ja laius 6 m. 
Hülgevõrk oli tuntud mitmel Läänemere maal, näiteks Soomes tunti seda alates keskajast. Eestis kasutati hülgevõrku saartel, eriti Kihnus.
DVK

DVK (vene keeles ДВК, Диалоговый вычислительный комплекс) on Nõukogude Liidus toodetud PDP-11-ühilduv personaalarvuti.
Seda tuntakse ka nimede Elektronika MS-0501 ja Elektronika MS-0502 all.
Algsed mudelid olid K1801VM1 või K1801VM2 mikroprotsessoritega ja kasutasid 16-bitist adresseerimist. Hilisemates mudelites kasutati mikroprotsessorit KM1801VM3 (22-bitise aadressisiiniga).
Jumalaema kirik Pariisis

Sisukokkuvõte

Romaani tegevus algab 6. jaanuaril 1482 Pariisis Jumalaema kirikus ja selle ümbruses. Seal toimub narride festival, mille käigus valitakse narride kuningas. Selleks saab Jumalaema kiriku kellalööja Quasimodo, kes on ühest silmast pime, rangjalgne ja küürakas. Ehkki ta töötab kellalööjana, on ta ise kellade valjust kõminast kurdiks muutunud.
Romaani teine peategelane on mustlane, tantsijatar Esmeralda. Kuna ta on imeilus, siis armuvad temasse paljud mehed: nii Quasimodo, tema kasuisa, Jumalaema kiriku ülemdiakon Claude Frollo kui ohvitser Phoebus de Chateaupers. Esmeralda on pimestatud Phoebuse välisest särast ja armub temasse, kuid Phoebus ei näe temas muud kui seksiobjekti. Frollo luurab neid pealt ja kui ta näeb, et Phoebus tahab Esmeraldat lahti riietada, hüppab ta peidust välja ja pussitab Phoebust.
Esmeralda võetakse kinni ja teda süüdistatakse pussitamises. Esmeralda tunnistab piinamise ähvardusel enda süüdi ja ta mõistetakse surma. Frollo külastab teda vanglas ja lubab tüdruku päästa, kui too end vastutasuks talle annab, kuid Esmeralda on tema isekusest ja julmusest hirmunud ega nõustu. Kuid järgmisel päeval röövib Quasimodo Esmeralda tapalavalt ja viib ta Jumalaema kirikusse varjule. Tolle aja kommete järgi ei tohtinud kirikust kedagi, isegi mitte surmamõistetut, vägisi välja vedada.
Mõne nädala elab Esmeralda kirikus, kuni ühel öösel püüab Frollo teda vägistada. Quasimodo päästab ta uuesti. Seejärel annab Frollo Esmeraldale valida: kas neiu saab tema omaks või Frollo annab ta sõdurite kätte. Esmeralda keeldub uuesti. Frollo korraldab mustlaste rünnaku kiriku vastu ja kui kuningas Louis XI saadab sõdurid korralagedust maha suruma, toimetab neiu kirikust välja rahulikumasse kohta. Järgmisel päeval annab ta Esmeralda sõduritele üle ja neiu hukatakse.
Kui Quasimodo saab teada, et Frollo saatis Esmeralda surma, lükkab ta tolle Jumalaema kiriku katuselt alla. Ise läheb ta hauakambrisse neiu surnukeha juurde, põimib end tema ümber ja sureb samuti.

Tähtsus

Hugo alustas romaani kirjutamist 1829. Tollal käis avalikkuses arutelu teemal, kas Jumalaema kirik senisest asukohast mujale viia või ümber ehitada. Hugo oli mõlemale vastu ja soovis kirjutada romaani, mille peategelaseks oleks Jumalaema kirik ise. Peaaegu iga sündmus romaanis toimub kas kirikus, selle katusel või on jälgitav katedraali tipust. Pärast romaani avaldamist algas Prantsusmaal ja hiljem mujalgi Euroopas liikumine gooti stiilis kirikute kaitseks ja restaureerimiseks. Arhitektuuris tekkis uusgootika.
Romaani tegevus toimub natuke pärast trükipressi leiutamist. Trükipress muutis inimestel oma seisukohtade väljendamise ja levitamise palju lihtsamaks, enne seda oli see Hugo arvates võimalik üksnes arhitektuuris. Hugo kirjeldas 15. sajandit äärmusliku arhitektuuri, kannatuse ja religiooni ajastuna.
Romaani on küll nimetatud esimeseks prantsuse ajalooliseks romaaniks, aga ajaloolisi tegelasi on seal vähe. Poeet Pierre Gringoire on küll ajalooline isik, aga ta sündis 1475. aasta paiku ja oli romaani tegevusajaks pakutud 1482. aastal umbes 7-aastane, mitte täiskasvanud mees, nagu Hugo teda kirjeldab.
Waldhofi tselluloosivabrik

Vabrikutöötajate ehitised

Vabrikus töötas aja jooksul 2000–3000 töölist ja lisaks vabrikuhoonetele ehitati vabriku lähedale Pärnu eeslinna vabriku ametnikele, meistritele ja töölistele elamud. Riia maantee äärde kerkis terve linnaosa.
Vabrik suleti 1915. aasta juunis ja seadmed evakueeriti Venemaale Permi, vabrik õhiti 20. augustil 1915, pärast Saksa keisririigi laevastiku ilmumist Pärnu lahte. Vabrikuhoonete jäänused lammutati lõplikult 1936. aastal.
Ravila park

Ravila park (ka Ravila tänava park, Lõuna park) on park Tallinnas Nõmme linnaosas. Pargi pindala on 0,2 ha.
Park rajati 1955.
Kadi Pärnits

Isiklikku

Kadi Pärnits on abielus, tema abikaasa on ettevõtja Guido Pärnits, neil on aastal 1991. aastal sündinud poeg ja 2008. aastal sündinud tütar. Tema äi oli ettevõtja ja ärijuht Ülo Pärnits.
Villem Grünthal-Ridala

Villem Grünthal-Ridala (30. mai 1885 Kuivastu – 16. jaanuar 1942 Helsingi) oli eesti luuletaja, tõlkija ning keele- ja folklooriuurija.

Elu

Villem Grünthal-Ridala sündis Muhumaal kõrtsmiku perekonnas.
Ta alustas haridusteed Hellamaa kihelkonnakoolis, seejärel jätkas õpinguid Eisenschmidti erakoolis ning Kuressaare gümnaasiumis. 1905. aastal astus ta Helsingi ülikooli, kus õppis soome keelt ja kirjandust.
Grünthal-Ridala töötas eesti keele õpetajana Tartus ENKSi tütarlaste gümnaasiumis ja Tartu kommertskoolis (1910–1919). Aastatel 1923–1942 oli ta Helsingi ülikooli eesti keele ja kirjanduse lektor.
Villem Grünthal-Ridala suri 1942. aasta jaanuaris Helsingis. Ta on maetud Hietaniemi kalmistule.

Isiklikku

Tema vend Timotheus Grünthal oli jurist ja riigikohtunik, vennapoeg Ivar Grünthal oli eesti kirjanik, arst ja pagulaspoliitik. Tema pojapoeg Riho Grünthal on soome fennougrist.
1922. aastal abiellus Grünthal-Ridala soomlanna Ida Hokkaneniga, kes on tõlkinud soome keelde Anton Hansen Tammsaare romaani "Kõrboja peremees".

Looming

Grünthal-Ridala luulestiilile on iseloomulik pooltoonide kujutus, kus puuduvad valguse ja varju teravad piirjooned, päeva-öö üleminekud on autorile meelepärasemad kui päevane täisvalgus.
Tema kiindumus minevikku väljendus regivärsilises loomingus, samuti ulatuslikes kompositsioonides, mille ta lõi algupäraseid regivärsilisi laule liites. Selliselt on loodud näiteks eeposemahuline lugulaul "Toomas ja Mai" ning ballaadide kogu "Sinine kari".
Grünthal-Ridala esindab üksildast endamisi vaatlejat ja kirjeldajat, tema looming rikastas XX sajandi esikümnendite luulet uudses impressionistlikus stiilis saaremaastike ja rannapiltidega. Tema sõna oli ilmekas ja täpne ning virgutas ka teisi autoreid uutele vormikatsetustele.
Väljenduslaad

Väljenduslaad (ladina keeles ductus) on retoorikas ja keeles kõnelemise või kirjutamise iseloomulike omaduste kogum. Ka muusikas võib rääkida väljenduslaadist kui heliteose või esituse iseloomulike omaduste kogumist.
Väljenduslaad kujundab teatud isikupärase stiili, mille elementide hulka võib kuuluda näiteks sõnade valik, lauseehitus, dialekti kasutamine või selle puudumine. Kõnelemisel lisaks veel intonatsioon ja prosoodia.
Väljenduslaadi järgi on võimalik inimesi identifitseerida. Näiteks pommipanija Theodore Kaczynski (Unabomber) identifitseeriti kirjaliku väljenduslaadi põhjal tema pereliikmete poolt.
Palujüri järv

Palujüri järv (ka Palojüri järv) on järv Rõuge vallas. Järve pindala on 7,6 ha.
See asub Haanja looduspargis.
Lapin Kansa

Lapin Kansa ('Lapi rahvas') on Soomes Lapi maakonnas Rovaniemis ilmuv soomekeelne ajaleht. Ajaleht ilmub seitsmel päeval nädalas.
Lapin Kansa asutati 1928. aastal Maaliidu Ida-Lapi häälekandjana. 1958. aastast on Lapin Kansa poliitiliselt sõltumatu ajaleht.
Alates 2008. aasta lõpust on ajalehe peatoimetaja Antti Kokkonen.
2013. aasta seisuga oli ühe ajalehe numbri trükiarv keskmiselt 28 992.
Soome valitsus pakub toetust ajakirjandusväljaannetele, mis avaldavad uudiseid saami keeltes. Nii taotles Lapin Kansa aprillis 2011 seda toetust ning on alustanud uudiste avaldamist põhjasaami keeles.
Kolonisatsioon

Kolonisatsioon ehk koloniseerimine (ladina sõnast colere 'asustama, kultiveerima, harrastama, hoolitsema, valvama, austama') on maa-ala asustamine. Algselt viitas termin üksnes inimestele, kuid 19. sajandil hakkasid biogeograafid kõnelema kolonisatsioonist ka lindude, bakterite ja taimede puhul.
Inimeste puhul on kolonisatsioon kitsam termin kui sellega seotud mõiste kolonialism. Kolonisatsioon viitab üksnes rändele, näiteks kolooniate, kaubakontorite ja istanduste rajamiseks, samas kui kolonialism hõlmab ka uutel asualadel elavate inimeste valitsemist.
Anto Pett

Anto Pett (sündinud 4. augustil 1960 Kiviõlis) on eesti pianist ja helilooja.
Pett on klassikalise muusika taustaga vaba improvisaator.
Ta on improvisatsiooniprofessor Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias. 
2008. aastal pälvis ta Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia Eesti improvisatsioonikunsti viimise eest rahvusvahelisele kõrgtasemele.
Wuxi

Haldusjaotus

Wuxi jaguneb 9 maakonna tasemel haldusüksuseks (7 linnarajooni ja 2 maakonna õigustega linna).
Preusi Muuseum

Preusi Muuseum (Preus Museum) on fotograafiamuuseum Norras Hortenis. Selle rajas Leif Preus eramuuseumina, kuid aastal 1995 omandas selle Norra riik.
Aastal 2001 kolis muuseum endisesse mereväebaasi Karljohansverni.
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Preus Museum seisuga 26.04.2009.
Voleri mõis

Voleri mõis (Voleru muiža) on mõis Lätis Riia linnas Voleri asumis; selle peahoone aadress oli Voleru ielā 11. Saksa keeles Wohlershof.
Voleri mõis rajati XVI sajandil, mil hertsog Gotthard Kettler andis Daugava-äärsed luhad ja kõrtsid Henning Wohlerile. Aastail 1623–1638 oli Voleri riigimõis. Seejärel kuulus mõis mitmele eri omanikule, ka mõisa valdused olid muutlikud. Aastal 1681 sai mõisa omanikuks Rootsi sõjaväeinsener J. Rodenburg.
Järgmine tähtsam omanik oli aastast 1736 lätlasest ettevõtja Jānis Šteinhauers, kes pani mõisas käima vee jõul töötava saeveski. Lisaks rajas ta mõisa juurde kaubasadama. Mõisale kuulus veel kõrts, kus töölised käisid enda teenitud raha õhtuti mõisnikule tagastamas. XIX sajandil said mõisa omanikeks töösturid ja kaupmehed Tālheimid, kelle kätte jäi mõis kuni võõrandamiseni.
Mõisa barokne puidust peahoone rajati XVIII sajandi algul, kuigi täpne valmimisaeg pole teada. See on ka ainus hoone, mis on mõisakompleksist säilinud.
Liège'i ringkond

Vallad ja osavallad

Ringkonna halduspiirides on 24 valda ja 119 osavalda.
Carl Reinhold Schnell

Carl Reinhold Schnell (20. juuni/1. juuli 1766 Suure-Jaani – 7. märts/19. märts 1808 Suure-Jaani) oli Eesti vaimulik.
Algõpetuse sai Schnell koduõpetajalt. Ta õppis gümnaasiumis Tallinnas ja Collegium Fridericianumis Königsbergis. Õppis oktoobris 1785 (immatrikuleeriti 1. oktoobril) Königsbergi Ülikoolis. Erlangeni Ülikoolis õppis ta (immatrikuleeriti 24. oktoobril) aastast 1785. Ordineeriti veebruaris 1792 õpetajaks.
Schnell oli aastatel 1792–1808 Suure-Jaani Johannese koguduse adjunktõpetaja.

Isiklikku

Nii tema isa Johann Georg Schnell kui ka poeg Georg Leonhard Schnell olid Suure-Jaani Johannese koguduse õpetajad.
Abel Laudonio

Elukutselisena

Laudonio poksis jaanuarist 1961 kuni oktoobrini 1965 elukutselisena. Ta pidas kokku 56 kohtumist, millest võitis 48 (neist 37 nokaudiga), kaotas 6 (neist 1 nokaudiga) ja viigistas 2 kohtumist.
Ta oli 14. novembrist 1964 kuni 18. detsembrini 1965 Argentina meister kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg).
2009. aasta Monaco Grand Prix

2009. aasta Monaco Grand Prix oli 2009. aasta Vormel 1 hooaja kuues etapp, mis peeti Monacos Monaco tänavarajal 24. mail 2009.
Sõideti 78 ringi, võistluse kogupikkus oli 260,520 km. Ilm oli päikeseline.
Brawn GP meeskond sai hooaja kolmanda kaksikvõidu, kui Jenson Button võitis ja Rubens Barrichello oli teine. Kolmas oli Kimi Räikkönen, kes jõudis sel hooajal esimest korda poodiumile.
Võistluse kiireima ringi sõitis Felipe Massa (1.15,154).
Eesti tudengisatelliidi programm

Eesti tudengisatelliidi programm on Tartu Ülikooli üliõpilaste ja õppejõudude poolt 2008. aastal algatatud mitteformaalne hariduslik programm, mille käigus ehitatakse satelliite ning populariseeritakse reaal- ja inseneriteadusi. Programmi projektides lööb kaasa ligi 50 üliõpilast Tartu Ülikoolist, Tallinna Tehnikaülikoolist, Eesti Lennuakadeemiast ja Eesti Maaülikoolist.
Lisaks Eesti tudengisatelliidi programmi raames arendatavatele ESTCube'i satelliitidele on Eestis käimas ka TTÜ-Mektory tudengisatelliidi programm, mille käigus loodetakse esimene kuupsatelliit kosmosesse saata 2017. aastal.
Noor-Poola

Noor-Poola (poola keeles Młoda Polska) oli poola pagulaste uusromantiline revolutsiooniline salaühing, mis taotles Poola taasühendamist. 
Ühing asutati 1834 Bernis Szymon Konarski poolt. Ideoloogiline juht – Joachim Lelewel, kes kohtus Pariisis 1844 ka Mihhail Bakuniniga ja Belgias 1861 Lev Tolstoiga. Noor-Poola sulas 1836 ühte teiste revolutsiooniliste organisatsioonidega. Tegevus lakkas ca 1839 – kui suri Szymon Konarski – pärast pikaajalist vangistust ja piinamist Venemaa keisririigi võimude poolt, kes tol ajal Poolat okupeerisid.
Aparallactus capensis

Levila

Neid võib kohata roomamas Lõuna-Aafrika Vabariigis, Svaasimaal, Botswanas, Namiibias, Angolas, Zimbabwes, Mosambiigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Malawis, Tansaanias ja Sambias.
Nepali vapp

Nepali vapp on Nepali riigivapp. See võeti kasutusele 30. detsembril 2006, pärast Nepali kodusõda.
Vapil on Nepali lipp, Mount Everest, rohelised künkad, naise ja mehe käepigistus (sümboliseerib soolist võrdsust) ja rahvuslille rododendroni vanikud. Kollane värv ja viljapead vapi alaosas sümboliseerivad Nepali viljakaid piirkondi.

Vana vapp

Vana vapi keskel on maastik Himaalaja jalamil, kus on näha rododendroniõied (Nepali rahvuslill, valge lehm (Nepali rahvusloom), roheline läikfaasan (Nepali rahvuslind). Kummalgi pool seisab gurkha sõdur. Vasakpoolne kannab kukrit ning vibu ja noolt, parempoolne püssi. Himaalaja tippudest vasakul on hinduistlike kastimärkidega kuu, paremal päike. Himaalaja tippude kohal on ristatud Nepali lipud ja kukrid, kõrgemal gurkhade kaitsejumaluse Goraknathi või Višnu) jalajäljed ja veel kõrgemal Nepali kuninga peakate.
All on punane kirjarull, millel on sanskritikeelne Nepali deviis जननी जन्मभूिमश्च स्वर्गादिप गरीयसी 'Nii ema kui ka sünnimaa on taevast kallimad'.
Hayley Blackburn

Hayley Jean Blackburn (sündinud 5. aprillil 1986 Inglismaal) on Vanemuise balletiartist alates aastast 2005.
2005. aastal lõpetas ta Briti Kuningliku Balletikooli, tema õpetajateks on olnud Age Oks, Darcy Bussell ja Antoinette Sibley. Vanemuise esibaleriinina on ta jätnud kahtlemata jälje nii Tartu kui ka Eesti teatri- ja eriti tantsulukku.

Eraelu

Hayley Jean Blackburn on huvitava etnilise taustaga: tema ema on hiina-šoti päritolu ja isa iiri-türgi taustaga inglane. Tema tantsuanne avastati juba varakult: ema pani ta 3-aastaselt kohalikku tantsuringi, sest tüdruk tantsis kodus kogu aeg. Pärast seda õppis ta stepp-, modern- ja džässtantsu. 11-aastaselt käis ta Briti Kuningliku Balletikooli sisseastumiskatsetel ja 12-aastaselt siirduski sinna õppima. Klassikalist balletti õppis Hayley kuni 19. eluaastani selles esinduslikus balletikoolis. Otsides veebis balletiteatreid, sattus ta Vanemuise teatri peale, saatis CV ja video ning peagi tehtigi temaga tööleping. Tartut käis ta esimest korda külastamas koos isaga ja oli kohe linnast võlutud. Praegu elab Hayley Tartus abikaasa, Vanemuise tantsija ja koerograafi Silas Stubbsiga.

Tunnustus

2001. ja 2002. aastal jõudis Hayley konkursil “The Young British Dancer of the Year” finalistide hulka ja 2009. aastal pälvis ta Ida Urbeli nimelise preemia.
Kihelkonna raamatukogu

Kihelkonna raamatukogu asub Saare maakonnas Kihelkonna alevikus aadressil Pargi 2.
Alleghany maakond (Põhja-Carolina)

Ajalugu

Alleghany maakond moodustati 1859. aastal Ashe'i maakonna osast. Maakond sai nime Allegheny mägede järgi.
Vello Rummo

Vello Rummo (15. mai 1921 Raikküla vald – 24. november 2009) oli eesti teatrilavastaja ja -pedagoog.
Ta õppis aastatel 1930–1940 Jakob Westholmi Gümnaasiumis, lõpetas aastal 1941 Tallinna 7. Keskkooli. Mobiliseeriti aastal 1941 Punaarmeesse, kuulus aastani 1945 Eesti laskurkorpusesse. Õppis aastatel 1946–1949 Eesti NSV Riiklikus Teatriinstituudis, lõpetas aastal 1953 GITIS-e eesti stuudio ja aastal 1966 samas lavakõne erialal aspirantuuri.
1945. aastal hakkas ta tööle Eesti Raadio diktori ja vastutava toimetajana. 
Alates oktoobrist 1955 töötas ta Eesti Televisioonis; 1. jaanuaril 1956 sai ta Eesti Televisiooni esimeseks pearežissööriks ja 1. oktoobril 1957 kunstiliseks juhiks.
Ta oli üks lavakunstikateedri asutajaid 1957. aastal ja rohkem kümne aasta vältel selle õppejõud. 
Rummo oli pärast lavakunstikooli õppejõuna töötamist Pärnu teater Endla peanäitejuht aastatel 1969–1982 ning pärast seda kuni 1995. aastani lavastaja. Tema käe all valmis teatris üle 70 lavastuse.

Isiklikku

Tema isa oli kõnetehnika õpetaja Jaan Rummo. Ta oli abielus näitleja ja näitejuhi Linda Rummoga; nende poeg Tiit Rummo oli geograaf (geograafiaõpikute koostaja) ja ajakirjanik (ajakirja Arvutimaailm peatoimetaja).