google/wiki40b huggingface dataset:
Kasimir von Meyendorff

Vabahärra Gerhard Konrad Kasimir von Meyendorff (vene Казимир Иванович (Егорович) Мейендорф; 25. oktoober 1749 Mazstraupe mõis, Straupe kihelkond – 10. veebruar 1813 Mazstraupe mõis) oli Venemaa Keisririigi sõjaväelane (ratsaväekindral, 1799). 
Vene teenistuses sai temast 1765 2. järgu major, 1773 1. järgu major, 1776 alampolkovnik. 1781 polkovnik ja 1782 Jekaterinoslavi kürassiiri polgu komandör, 1786 Jekaterinoslavi jäägrikorpuse ülem, 1789 kindralmajor, 1789–95 Riia ülemkomandant, 1795 kindralleitnant. 
1795–1797 oli ta Liivimaa kindralkuberner ja seejärel 1803–1805 Soome kubermangu tsiviilkuberner ja Viiburi kubermangu sõjakuberner seeaegses Venemaa Soome kubermangupealinnas Viiburis. Viimasel ametikohal saatis ta keiser Aleksander I-st 1803. aasta reisil Vana Soome aladele.  Sõjakuberneri ametis olles suutis ta keisrile selgeks teha, et ainult vabad talupojad harivad maad hästi ja suudavad sellega oma elatustaset parandada. 
Koos Vene väejuhiks saanud Johann von Michelsohneniga võitles ta korpuseülemana 1806. aastal alanud Vene-Türgi sõjas, piiras 29. detsembrist 1806 ebaõnnestunult türklaste valduses olevat Izmaili kindlust (крепост Измаил), ning juhtis pärast Michelsohneni surma 9. augustil 1807 Bukarestis, Moldova (Dnestri) armeed kuni 1809. aastani. Izmaili, aga vallutas 14. septembril 1809 venelastele lõpuks Riias sündinud baltisakslasest endine Meyendorffi alluv ja Moldova armee kindral Andreas von Sass (Saß, 1753–1815; Засс Андрей Павлович).
Vabahärra Kasimir von Meyendorff oli Meyendorffide Mazstraupe haru esivanem ja Liivimaa Volmari kreisi Straupe kihelkonna Mazstraupe (saksa keeles Klein-Roop) ja Augstroze (Hochrosen) mõisaomanik, ning aastatel 1795 kuni 1800, 60 000 taalri eest Salatsi lähedal Johann Andreas von Duntenile kuulunud Svētciema mõisa (Svētciems või Sveiciems; Neu-Salis) pandihärra kaasaja Svētciemsi valla aladel.
Valimisliit Isamaa

Valimisliit Isamaa oli Eesti valimisliit, mis tegutses 1991-1992. 
Liidu moodustasid 1991. aasta sügisel Eesti Kristlik-Demokraatlik Erakond, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond, Eesti Kristlik-Demokraatlik Liit, Vabariiklaste Koonderakond ja Eesti Liberaaldemokraatlik Partei . 
1992. aasta Riigikogu valimistel kogus liit enim hääli: 100 828 ehk 22% ja sai Riigikogus 29 mandaati.
21. novembril 1992 ühinesid Eesti Kristlik-Demokraatlik Erakond, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond, Eesti Kristlik-Demokraatlik Liit ja Vabariiklaste Koonderakond uueks erakonnaks: Rahvuslik Koonderakond Isamaa.
Loodusmuuseum

Loodusmuuseum ehk loodusloomuuseum on muuseum, mis eksponeerib loodust ja looduslugu, sealhulgas loomi, taimi, ökosüsteeme, geoloogiat, paleontoloogiat ja klimatoloogiat. 
Mõnes muuseumis täiendab looduslookollektsioon teisi, näiteks ajaloo- ja kunstikogusid. Ka looduskeskustes on vahel ulatuslikud loodusloolised kollektsioonid.
Maailma tuntumate loodusmuuseumide hulka kuuluvad näiteks USA Rahvuslik Loodusloomuuseum (National Museum of Natural History) Washingtonis, Ameerika Loodusloomuuseum (American Museum of Natural History) New Yorgis ning Humboldti Muuseum (Museum für Naturkunde – Leibniz-Institut für Evolutions- und Biodiversitätsforschung an der Humboldt-Universität zu Berlin) Berliinis.
Eestis on kaks loodusmuuseumi: Eesti Loodusmuuseum Tallinnas ja Tartu Ülikooli Loodusmuuseum Tartus.
Metsistumine

Metsistumine on eelkõige kultuurtaimede ja koduloomade puhul esinev nähtus, kus kultuuris kasvava liigi isendid jäävad kasvama ja paljunema ka hoolduse katkedes.
Erinevalt naturalisatsioonist, mille korral liik levib ja hakkab uuenema ka looduslikes kooslustes, on metsistumise korral tegu elunemisega vaid inimtekkelistes kooslustes. Metsistumine võib olla ka vaheetapp kultuurliikide naturaliseerumisel.
Näiteks esineb Eestis küllalt sageli hariliku sireli ja hariliku hobukastani metsistumist. Metsistuvad ka mitmed rohttaimed – küpress-piimalill, kanada kuldvits, kaunis teleekia jt.
Triljon

Triljon on miljon miljonit ehk 1 000 000 000 000 ehk 10¹².  
SI-süsteemi mõõtühikute puhul kasutatakse triljonikordse väljendamiseks eesliidet "tera-" (tähis T).
Toivo Õunapuu

Toivo Õunapuu (sündinud 3. märtsil 1943 Lullikatku külas Torma vallas) on eesti kodu-uurija, aednik ja mesinik.
Ta oli Eesti Kongressi liige.
2001. aastal pani ta aluse Torma valla muuseumile Lullikatkul.
Ratasajamiga raudtee

Ratasajamiga raudtee on järsule kallakule rajatud rööbastee, mis on lisaks kandvatele/suunavatele rööbastele varustatud juhtrööbaste vahele paigaldatud hammaslatiga.
Vedurile paigaldatud üks või mitu vedavat hammasratast haakuvad hammaslatiga, mis võimaldab rongil liikuda 7–10% kaldega nõlvadel. Suurem osa ratasajamiga raudteedest on kasutusel mägipiirkondades.
Maailma esimene ratasajamiga raudtee, Middletoni raudtee võeti kasutusele 1812. aastal ja see ühendas Suurbritannias West Yorkshire'is asuvat Middletoni Leedsiga. Raudteel kasutusel olnud hammaslattülekandele võttis 1811. aastal patendi John Blenkinsop.
Maailma esimene ratasajamiga mägiraudtee oli Washingtoni mäe ratasajamiga raudtee New Hampshire'is, mis teenindas esimesi piletiga sõitjaid 1868. aastal. Järgmisel aastal pikendati trassi mäe tipuni.
Mandri-Euroopa esimene ratasajamiga raudtee avati Šveitsis 1871. aastal ja sõidutas reisijaid Rigi mäele.
Mõlemad eelnimetatud raudteeliinid on endiselt kasutusel.
Tallinna veevarustussüsteem

Tallinna veevarustussüsteem on veevarustussüsteem, mis annab joogivee Tallinnas.
90% Tallinna joogiveest toodetakse pinnaveest. Süsteemi südameks olev Ülemiste Veepuhastusjaam asub linna keskel Ülemiste järve ääres. Kuna järve looduslik valgala on küllalt väike (52 km²), suunatakse Ülemistesse lisavett Pirita, Jägala, Soodla ja isegi Pärnu jõe ülemjooksult Pandivere kõrgustikus. Süsteem sisaldab 6 veehoidlat ja 69 km kanaleid ning torustikku, mis teeb valgala kogupindalaks kokku 1865 km². Ülejäänud 10% Tallinna veest tuleb 29 kaevust, mis asuvad enamasti äärelinnas (Nõmme, Pirita, Kakumäe).
Liivimaa kubermang

Liivimaa kubermangu moodustamine

Pärast Rootsi Idamereprovintside ja Liivimaa vallutamist Vene vägede poolt alates 1710. aastast taastati Liivimaa kubermangus nn Balti erikord, millega säilitati juba Vana-Liivimaa ajast pärinev aadli ja linnade omavalitsus, saksa keel asjaajamiskeelena ning luteri usk. Tsaaririik üritas seda korduvalt muuta, kuid kohaliku aadelkonnaga ei soovitud konflikti. 
Balti erikorra taastamise saavutasid rüütelkonnad ja linnad uue keisri Paul I poolt 1796. aastal, muudatus jõustus 1797. aastal. Alles Aleksander III venestamispoliitika ajal 1880. aastatel hakati nn Balti erikorda olulisemalt likvideerima. Raed ja foogtikohtud likvideeriti 1889, kuid Liivimaa rüütelkond säilis Eestis kuni 1920. aastani.

Kubermangu territoorium

Kubermangu asend: Liivimaa kubermang asus Venemaa keisririigi loodeosas, piirnedes põhjas 407 ½ versta ulatuses Eestimaa kubermangu, idas 195 versta ulatuses Peipsi järve, Pihkva järve ja Pihkva kubermanguga, 198 versta ulatuses Vitebski kubermangu ning lõunas 247 versta ulatuses Kuramaa kubermanguga, läänes 275 vesta ulatuses Riia lahega. Kubermangu kuulusid ka Saaremaa ja Muhu saar.
Toomas Tõniste

Haridus

Toomas Tõniste on lõpetanud Tallinna 42. Keskkooli 1985 ja Tallinna Pedagoogikaülikooli kehakultuuriteaduskonna 1997.

Töökäik

Tõniste on töötanud AS LTT finantsjuhina 1992–2007.

Poliitiline tegevus

Tõniste on Isamaa ja Res Publica Liidu liige alates 1998. aastast. Ta oli Tallinna Linnavolikogu liige 1999–2001, 2006–2007 ning XI ja XII Riigikogu liige. 2009. aasta kohalikel valimistel kandideeris Tõniste IRL-i nimekirjas Lasnamäe valimisringkonnas. 
Isamaa ja Res Publica Liidu esimees Helir-Valdor Seeder esitas juunis 2017 Toomas Tõniste rahandusministriks Jüri Ratase valitsuses varasema rahandusministri Sven Sesteri asemele. Toomas Tõniste asus rahandusministri ametisse 12. juunil 2017.

Isiklikku

Tema abikaasa on Ingrid Nigola.
Portugali koloniaalsõda

Portugali koloniaalsõda (portugali keeles Guerra Colonial Portuguesa) on rida sõjalisi konflikte Portugali relvajõudude ja Portugali Aafrika asumaades tekkinud iseseisvusliikumiste vahel aastatel 1961–1974.
Erinevalt teistest Euroopa koloniaalriikidest keeldus Portugal 1950.–1960. aastatel oma asumaade iseseisvuspüüdlusi tunnistamast ja peaminister António de Oliveira Salazar välistas igasuguse dekoloniseerimise, suurendades iseseisvusliikumiste tekkides Portugali sõjalist kohalolu asumaades. See viis kolmeharulise sõjalise konfliktini Angolas, Mosambiigis ja Portugali Guineas.
Sõda lõppes Portugalis aprillis 1974 toimunud veretu riigipöördega (nelgirevolutsioon), mille järel said kõik Portugali kolooniad aastatel 1974–1975 iseseisvuse, tehes lõpu Portugali koloniaalimpeeriumile.
Arthur Ruusmaa

Arthur Ruusmaa (eesnimi ka Artur; 20. oktoober 1956 Tšanõ rajoon, Novosibirski oblast, Vene NFSV – 15. jaanuar 2019 Võru) oli eesti ajaloolane, koduloolane, giid ja muinsuskaitsja. 
Ta sündis Novosibirski oblastis küüditatute perekonnas. Kui ta oli pooleteistaastane, pääses perekond tagasi Eestisse.

Hariduskäik ja sundajateenistus Nõukogude sõjaväes

Ta  lõpetas 1975. aastal Mõisaküla Keskkooli ja proovis õppida ajalugu Tartu Riiklikus Ülikoolis. Ta ei saanud ülikooli sisse ning pidi minema sundajateenistusse Nõukogude sõjaväkke. Ta teenis soomusväes, oli lõpuks tankiülem (auastmelt vanemseersant).
Pärast sundajateenistust läks ta tagasi Tartu Riikliku Ülikooli õppima ajalugu ning lõpetas 1983. aastal lennus, kus õppisid mitmed hilisemad avaliku elu tegelased nagu Mart Laar, Lauri Vahtre, Küllo Arjakas ja Eero Medijainen.
Led R

Led R on 2003. aastal alustanud Eesti rokkansambel.
Ansambel esitab peamiselt Led Zeppelini lugusid.
Doris Kareva

Doris Kareva (sündinud 28. novembril 1958 Tallinnas) on eesti luuletaja, tõlkija ja toimetaja.

Elulugu

Doris Kareva sündis helilooja Hillar Kareva perekonnas. Aastatel 1966–1977 õppis ta Tallinna 7. Keskkoolis, 1977. aastal astus Tartu Ülikooli filoloogiateaduskonda. Kareva lahkus Tartu Ülikoolist 1979 seoses süveneva survega dissidentlikele ringkondadele.
1979. aastal leidis Kareva tööd kultuurilehe Sirp ja Vasar toimetuses korrektorina. 1982. aastast on ta Kirjanike Liidu liige. 1983. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli kaugõppes cum laude inglise filoloogina.
1992–2008 töötas Doris Kareva UNESCO Eesti Rahvusliku Komisjoni peasekretärina. 1997–2002 oli ta Sirbi kirjandustoimetaja, 2009–2010 ajakirja Meie Pere peatoimetaja. 2011–2013 oli ta ajalehe Sirp kirjandustoimetaja.
Ta oli kirjandusrühmituse Wellesto liige ning üks selle asutajaid.
Ta esines ühe luulelugejana 17. augustil 2018 toimunud üldluulepeol.

Looming

Doris Kareva esimene avaldatud luuletus ilmus 1960. aastate lõpus koolialmanahhis "Trükitähed". Laiema avalikkuse ette jõudsid tema luuletused ajakirjas Noorus 1974. aastal. Abituriendina osales Doris Kareva Kirjanike Liidu Tallinna noortesektsiooni ja Eesti Televisiooni kirjandussaadete toimetuse algatatud "Noorte kirjandussündmusel '76", valik tema luuletustest ilmus seejärel välja antud kogumikus "Viis tüdrukut ja kaheksa poissi". 1978. aastal avaldati ka esikkogu "Päevapildid".
Kui 2007. aastal tõlgiti Göteborgi raamatumessi jaoks rootsi keelde 21 eesti kaasaegset kirjandusteost (seda nimetati sajandialguse suurimaks eesti kultuuriekspordiks), oli nende seas ka Doris Kareva luulekogu "Aja kuju". Eesti kutsuti selle raamatumessi peaesinejaks.
2007. aasta juunis sai Doris Kareva Eesti Kultuurkapitali stipendiumi "Ela ja sära". Kokku oli sel aastal stipendiaate 16.

Eesti kultuuris

Doris Karevast inspireerituna on Priidu Beier kirjutanud luuletuse "Dostojevskilik Doris", mis ilmus Matti Moguči varjunime all.

Isiklikku

Dramaturg ja luuletaja Maria Lee on Doris Kareva ja Lembit Liivaku tütar.
Kaili Närep

Kaili Närep (sündinud 16. augustil 1970) on eesti näitleja.
Kaili Närep lõpetas 1985. aastal viiulierialal Pärnu lastemuusikakooli, 1988. aastal Pärnu 4. Keskkooli ja 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri 15. lennu, tema juhendaja oli Kalju Komissarov.
Alates 1991. aastast töötas ta Ugala teatris.
Aastatel 2003–2009 töötas ta Endla teatris näitleja ja grimeerijana.
Seejärel töötas kaks aastat hooldajana Pärnu kodutute varjupaigas. Praegu on ta vabakutseline näitleja, kuid põhikohaga töötab juuksurina. 
Ta on mänginud telesarjades: "Papad mammad", "Pilvede all", "Kättemaksukontor", "Doktor Silva"
Risti tulepaak

Risti tulepaak oli tulepaak Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Keibu külas Ristininal.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 59° 16′ 24″ N, 23° 43′ 54″ E.
Tulepaak ehitati 1955. aastal ja lammutati 2004. aastal.
Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist oli 25 meetrit ja tule kõrgus merepinnast 29 meetrit.
Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 408.
Kukevere mõis

Kukevere mõis (saksa keeles Kuckofer) oli rüütlimõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.
Mõisa omanikud on olnud Douglased ja Wreded.
Nora Roberts

Nora Roberts (kodanikunimi Eleanor Marie Robertson Aufem-Brinke Wilder, sündinud 10. oktoobril 1950 Silver Springis Marylandis) on USA kirjanik, paljude populaarsete romantiliste novellide ja kriminaalromaanide autor.

Elulugu

Robertsi vanemad olid iiri päritolu. Nora mõtles lugusid välja juba koolilapsena, kuid kirja ei pannud muud kui koolikirjandeid. Alghariduse sai ta katoliku koolis.
Montgomery Blairi keskkoolis õppides tutvus ta Ronald Aufdem-Brinkega. Nad abiellusid vastu vanemate tahtmist 1968. aastal, kohe pärast keskkooli lõpetamist. Neil sündis kaks poega. Abielu lõppes lahutusega 1983. aastal. 
Bruce Wilderiga abiellus Roberts 1985. aastal ja nad on siiani koos. Neile kuulub raamatupood Marylandi osariigis Boonsboros.
Robertsi debüüdiks sai armastusromaan "Irish Thoroughbred" ilmus 1981. aastal. Varem oli ta oma käsikirju kirjastustele pakkunud kolme aasta jooksul, kuid need ei vaimustanud kirjastusi.
Lisaks armastusromaanidele kirjutab Roberts ka futuristlikke detektiivilugusid leitnant Eve Dallasest. 
Roberts on kasutanud ka pseudonüüme J.D. Robb, Sarah Hardesty, Jill March.
Roberts on võitnud kõik tähtsamad romaaniauhinnad ja on esimene kirjanik, kes arvati Ameerika Romaanikirjanike Kuulsuste Halli.
Boeing 717

Tehnilist

Lennukil on kaks reaktiivmootorit, mis asuvad kere sabaosas.
Lennuk on 8,9 m kõrge, salong 313 cm lai.
Pedele raudteepeatus

Pedele raudteepeatus oli raudteepeatus Valga–Ruhja–Pärnu raudteel Valka piirkonnas Valka valla aladel Pedele külas. Peatus asus Valka raudteejaamast 7,4 kilomeetri kaugusel.
Peatus rajati aastal 1930 endise Pedele mõisa juurde. Toona jäi see Valga kreisi Lugaži valda. Teise maailmasõja ajal alustasid sakslased sealse kitsarööpmelise raudtee laiarööpmeliseks ümber ehitamist, ent tööd jäid pooleli ja pärast sõja lõppu need peatati. See tõi kaasa ka peatuse sulgemise.
Edinson Cavani

Danubio

Edinson Cavani alustas oma karjääri Uruguays Montevideo jalgpalliklubis Danubio. 
Oma esimesel hooajal esimeeskonnas lõi ta 9 väravat, ja tuli klubiga Uruguay kõrgliiga meistriks.

Palermo

31. jaanuaril 2007 siirdus Cavani Itaalia kõrgliiga klubisse Palermo. Ta tegi debüüdi Serie A kohtumises Fiorentina vastu, kui ta vahetati mängu 55. minutil ning lõi 15 minutit hiljem Palermo viigivärava. 
Kahe esimese hooaja jooksul polnud Cavanil kindlat kohta klubi põhikoosseisus.

Napoli

2010. aasta juulis liitus ta teise Itaalia klubiga Napoli, sõlmides viieaastase lepingu. Juba esimeses mängus lõi Cavani kaks väravat Elfsborgile.
Esimese värava Meistrite Liigas lõi ta 2011–12 hooaja alagrupimängus Manchester Cityga, mäng lõppes 1:1 viigiga. Ta lõi korduskohtumises City vastu kaks väravat, kindlustades Napolile 2:1 võidu.
Cavani võitis klubiga samal hooajal ka Itaalia karikavõistlused.

Paris Saint-Germain

2013. aastal siirdus Cavani Paris Saint-Germaini.
Pariisi klubiga on ta tulnud Prantsusmaa meistriks viiel korral . Samuti on ta neljal korral võitnud Prantsusmaa karika ning viiel korral liigakarika.
29. detsembril 2016 lõi Cavani PSG-s oma klubi 100. värava. Värav tuli penaltist mängus Angers SCO vastu.
2016–17 hooajal lõi ta Prantsusmaa liigas 35 väravat, mis tegi temast hooaja parima väravaküti. Samuti valiti ta esimest korda Ligue'i aasta parimaks jalgpalluriks.
Hooajal 2017–18 lõi ta Prantsusmaa liigas 28 väravat ja oli taas hooaja parim väravakütt.

Koondisekarjäär

2007. aasta Lõuna-Ameerika U20 meistrivõistlustel oli Cavani seitsme väravaga üheksas mängus turniiri parim väravakütt.
Uruguay täiskasvanute koondises lõi ta värava kohe debüütmängus Colombia vastu.
Cavani esindas Uruguayd 2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel, kus ta lõi 3. koha mängus Saksamaaga värava. 
Ta tuli koondisega 2011. aasta Copa América meistriks.
2018. aasta maailmameistrivõistluste viimases alagrupimängus lõi ta värava Venemaa vastu. Kaheksandikfinaalis lõi ta kaks väravat Portugali vastu, tuues Uruguayle 2:1 võidu.
Cavani on löönud MM-valikmängu värava iga CONMEBOLi koondise vastu.
1. juuli 2018 seisuga on ta Uruguay koondises mänginud 114 mängu ja löönud 48 väravat, mis teeb temast Uruguay kõigi aegade teise parima väravaküti Luis Suáreze järel.

Isiklikku

Cavani vanavanemad on pärit Maranellost Itaaliast.
Katorga i Ssõlka

Katorga i Ssõlka (vene keeles Каторга и Ссылка ,"Sunnitöö ja Pagendus") oli Moskvas aastatel 1921–1935 ilmunud ajalooteemaline ajakiri, mis käsitles revolutsioonilise võitluse ajalugu ja tsaarivõimude repressiivpoliitikat. Ajakirja andis välja Üleliiduline Endiste Poliitvangide ja Asumiselesaadetute Ühing. Ühtekokku ilmus 116 ajakirja numbrit.
Ajakirja peatoimetajad olid Vladimir Vilenski-Sibirjakov (1921–1927), Feliks Kon (1927–1929) ja Ivan Teodorovitš (1929–1935; ru:Теодорович, Иван Адольфович).
Siim Rulli

Siim Rulli (15. oktoober 1948 Kunda – 26. juuli 2006) oli eesti näitleja ja telerežissöör.
Ta lõpetas aastal 1967 Kehra Keskkooli ja aastal 1972 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (5. lend).
Aastatel 1972–1975 töötas ta Eesti Noorsooteatri näitlejana. Seejärel töötas ta režissööri assistendi ja režissöörina Eesti Televisioonis.
Piirissaar

Loodus

Järvemurrutuse tõttu on pindala pidevalt vähenenud. Valdavalt on Piirissaar lage madalsoo, ulatudes 1–2 meetrit üle Peipsi keskmise veetaseme.
Alates 1991. aastast on Piirissaar Piirissaare maastikukaitseala ning kuulub Natura 2000 alade hulka. 1997. aastal arvati Emajõe-Suursoo ja Piirissaar rahvusvahelise tähtsusega märgalade ehk Ramsari alade hulka. Piirissaar on tuntud paljude lindude ja kahepaiksete elupaigana. Saarel elab seitset liiki kahepaikseid, kellest eriti ohustatud on rohekärnkonn ja mudakonn. Aastast 2001 on Piirissaarel hakatud aktiivselt tegelema kohalike kahepaiksete kudetiikide puhastamise ja kaevamisega. Piirissaarel on praegu Eesti suurim mudakonnade asurkond. Samuti on alustatud Piirissaare luhaniitude taastamisega. 2012. aastal alustati kahepaiksetele uute kudemistiikide kaevamisega.
Imetajatest elutsevad saarel näiteks põder, metssiga, kährik, kobras, ondatra. Lindudest võib sealt leida kühmnokk-luike, tuttpütti, punapea-varti, merikotkast, hallhaigrut, suitsupääsukest, läbirändajatest veel hõbehaigrut, kormorani, auli, viuparti. Kahepaiksetest ja roomajatest leidub saarel rohe-kärnkonna (ilmselt välja surnud), mudakonna, rohukonna, nastikut.

Rahvastik

Tänapäeval on saarel kolm küla: Piiri, Saare ja Tooni, neist viimane oli Piirissaare valla keskus. Külad paiknevad saare kirdeosas madalatel liivakühmudel.
Piirissaarel elas 1920. aastal umbes 700 inimest. 2006. aastal oli elanike arv 86. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel on saarel 53 püsielanikku. Tänapäevalgi on suurem osa saare elanikest vanausulised.

Ajalugu

Esimesed märkmed saare kohta pärinevad 1370. aasta Pihkva kroonikast, kus räägitakse tülist sakslaste ja pihkvalaste vahel Želatšeki saare pärast. Varasematel aegadel on saart tuntudki tema külade nime järgi (Porka, Želatšek). 1503. ja 1509. aasta rahulepingutes mainitakse Piirissaart Klitsaarena. 1582. ja 1601. aasta Poola revisjonidokumentides on kasutusel saare nimed Solsar ja Selsar. 18. sajandist on saare ametlikuks nimetuseks Piirissaar.
Tõenäoliselt tekkis saarele püsiasustus Põhjasõja järel, mil sinna asusid Venemaalt kirikureformi eest põgenenud vanausulised ning sõjaväeteenistusest kõrvale hoidvad noormehed.
1907. aastal elas saarel 2000 elanikku. 1930. aastal kirjutas ajaleht: "Selleks et pääseda saarele, on vaja istuda Tartus laevale, sõita mööda Emajõge 40 km ja mööda Peipsi järve 20 km. Kuna ühtegi sadamat siin ei ole, siis tuleb laevale 2–3 km vastu suur lodi. Saarel elab 1500 hinge, sellest kolmandiku moodustavad eestlased."
Aastatel 1929–1970 tegutses saarel Piirissaare kool.
Saar ja selle elanikud said kõvasti kannatada 1944. aasta veebruaris toimunud Teise maailmasõja lahingutes, mil sakslased korraldasid saarele kahe nädala jooksul ligi 500 õhurünnakut, pommitades saare hõivanud Nõukogude armee 128. laskurdiviisi positsioone.
Piirissaarel on toimunud mitmeid tõsiseid põlenguid, tihti on ühes põlengus hävinud mitu ligidal asuvat puuhoonet. 2016. aastal põles Saare külas maha mitu hoonet, teiste seas ka Piirissaare vanausuliste palvemaja.
Mnemoonika

Mnemoonika (tuntud ka kui mälutehnika ja mälukunst, mnemotehniliste võtete kogum, mnemotehnika või mnemovõtete kogum) on reeglid või võtted teadmiste meelespidamise või meenutamise hõlbustamiseks . Mnemovõtete abil teisendatakse raskemini meelde jääv info kujule, mis on kergemini meeldejäetav. Peamiselt kasutatakse mnemovõtteid võtmesõnade, nimede ja nägude, numbrijadade ja võõrkeelte õppimiseks. Võtmesõnade meeldejätmiseks kasutatakse tihti lühikesi luuletusi, akronüüme või meeldejäävaid fraase. Nende aluseks on tähelepanekud, et inimesele jäävad paremini meelde ruumilised, isiklikud, üllatavad, füüsilised, seksuaalsed, naljakad ja muul moel seostatavad infokillud.

Etümoloogia

Sõna "mnemoonika" tuleb vanakreekakeelsest sõnast μνημονικός (mnēmonikos), mis tähendab "mälust" või "mäluga seotud" ja on seotud Vanakreeka mütoloogiast pärit mälujumalanna Mnemosynega ("mäletamine"). Mõlemad sõnad on tuletatud sõnast μνήμη (mnēmē), mis tähendab "mäletamist" või "mälu"

Mnemoonika antiikajal

Antiikajal tähistas mnemoonika mälukunsti. Antiikkreeklased ja -roomlased tegid vahet kaht liiki mälul: loomulikul ja tehislikul mälul. Esimene on kaasasündinud ja seda kasutatakse automaatselt sellele mõtlemata. Tehislikku mälu treenitakse ja arendatakse seevastu erinevaid mnemotehnikaid õppides ja rakendades. Mnemoonilised süsteemid on erilised tehnikad või strateegiad, mille abil teadlikult oma mälusooritust parandada. Need aitavad kasutada juba pikaajalises mälus olevat infot meeldejätmise lihtsustamiseks.

Mnemovõtete uurimine Eestis

Esimene eestlasest psühholoogiaalase monograafia kirjutaja oli Rudolf Kallas. Tema doktoritöö "Mäluõpetuse süsteem" (System der Gedächtnislehre, Dorpat, 1897) käsitles inimese mälu uurimist . Jakob Hurda kaastöölisena ja folkloorikogujana tundis ta hästi rahvaluulet. Selles töös vaatles ta regivärssi eelkõige kui mnemotehnilist vahendit, mis aitab laulikul meelde jätta hiiglasliku hulga värsse.

Rakendusi

Levinud on mnemoonikute kasutamine näiteks nimekirjade (võtmesõnade) ja numbrijadade meeldejätmiseks, võõrkeele omandamiseks.
Rudolf Kulpa

Rudolf Kulpa (7. detsember 1906 Moskva – 26. september 1997 Tartu) oli eesti filosoof ja tõlkija.
Lapsena elas Kulpa Peterburis, 1920. aastal tuli ta koos perekonnaga Tallinna. 1927. aastal hakkas ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas õppima filosoofiat, sellele lisaks üldist ajalugu, Eesti ja Põhjamaade ajalugu, arheoloogiat. Tema õpetajaks oli peamiselt Walter Freymann, ka Konstantin Ramul. 1934. aastal kaitses Kulpa magistrikraadi väitekirjaga "Oleva probleem Gustav Teichmülleril". 
1936. aastaks tõlkis ta René Descartesi teose "Arutlus meetodist". Sealtpeale kuni 1973. aastani tegutses Kulpa vabakutselise tõlkijana. 
Aastatel 1936–1940 töötas ta maksuametnikuna. Teise maailmasõja aastatel tegeles ta filosoofiasõnastiku koostamisega, mis jäi pooleli. Sõjajärgsel ajal tõlkis ta marksistlikke teoseid saksa, vene, inglise ja prantsuse keelest. Lisaks tõlkis ta mitu teost ajaloo, näiteks Idamaade ja keskaja ajaloo alalt, aga ka ilukirjandust.
Akadeemiliselt kuulus Rudolf Kulpa EYS Veljestosse.