Florescu , P. Mavrogheni , A. La-hovari , Nicolaidi şi tovărăşia . Ş'aceşti domni formează naţiunea , adică întreaga ţară ?
” În faţa unor asemeni acte , nu ne ieste iertat pentru astăzi decât să salutăm din nou cu respect triumful oştirilor aliate şi pe căpitanii lor , şi să sperăm că această mare victorie va produce în curând pacea pentru binele Europei întregi , şi dreptatea pentru popoarele din Orient care atât au suferit .
Camerele se- ntruniră şi proiectele de răspuns la mesagiul tronului îi făcură să constate că zadarnică le fusese aşteptarea şi cumplită rătăcirea ..
Nimic nu putea asicura mai bine în consiliile Europei triumful independinţei României .
Aşa dară ţara , şi încă ţara întreagă , consta din cele 5 nume publicate'n capul manifestului oposiţiunii .
, spre a lucra zi şi noapte , spre a înfrunta pericolul , spre a'ndeplini greaua sarcină a însemnatei sale comande , în fine spre a ne da , împreuna cu iubiţii noştri oşteni , esemplul vitejiei ş'al abnegării .
Ea constată , cum văzurăm , vitejia câtor trei armate .
Joia viitoare intră în capitală suveranul României libere şi independente , conducătorul armatelor române la glorie , învingătorul oştirilor otomane la Plevna şi la Rahova .
2 . Să repete că toţi conservatorii au cea mal mare încredere în lumina şi patriotismul represintanţilor ţării , a cărora decisiune spuneau c'o acceptă cu nerăbdare .
Stradele , casele şi prăvăliile sunt împodobite cu steaguri cu colorile ruse şi române .
Ţara întreagă ştie că mandatarii săi din cameră şi senat sunt adevărata espresiune a voinţei ş'a opiniunii marilor şi micilor proprietari , a comercianţilor , industriaşilor şi profesiunilor liberale , a întregei poporaţiani rurale şi urbane .
Şi nici glasul senatului nu e glasul naţiunii , deoarece în şedinţa senatului de la 26 Noembre „ întreaga ţară ” se compuse de trei voturi , iară toţi ceilalţi senatori declarară : „ că trecerea peste Dunăre ne era impusă cu un act de prudenţă şi prevăzătoare apărare ; „ că România nu se cuvine a lăsa arma din mână până când independinţa şi drepturile sale nu vor fi pe deplin recunoscute .
In hoc signo vinces .
, au rămas zădărnicite .
O telegramă sosită ieri seară din Bogot , pe care o publicăm mai la vale , confirmă relaţiunea dată de noi ieri , şi chiar în acea parte însemnată pentru onoarea armatei noastre ş'a comandanţilor ei , ca noi cei dintâi începurăm atacul .
Şi cine spune d- lor c'ar fi dorit aceste declarări ?
ROMANULU , BUCURESCI , 2/14 UNDREA 1877 Un om se află pe culmea unui munte .
Epoca de faţă e o epocă de decădere şi de jale , în care domneşte o prostraţiune generală de caractere şi de inteligenţe .
În ziua de 30 , după ce anunţă căderea Plevnei , ei consacra primele 4 coloane ale Pressei pentru a spune , naţiunii şi Europei , că d- nii Carp şi Boerescu reprezintă „ patriotismul luminat şi prevăzător , curagiul civic , pus în serviţiul unei cauze naţionale , şi că opoziţiunea din Senat a bine meritat de Patrie ” .
Îmbulzeala era aşa de mare pe stradele pe unde a trecut Maiestatea Sa încât nu se poate descrie .
ROMÂNUL , BUCUREŞTI , 30 BRUMARU/12 UNDREA 1877 Telegramele publicate ieri şi cele ce comunicăm publicului mai la vale , atâta cele din sorginte rusă cât şi cele trămise de Români şi de unii corespondinţi străini , se completează unele pe altele , ş'aretă astfel vitejia , eroismul , cu care au luptat câte trei armatele .
Astfel adunarea deputaţilor în loc d'a le face placul şi d'a -i chiema pe d- lor ca salvatori , spuse poporului român , adresându -se suveranului , că ea : consideră viteaza noastră oştire ca aliată de fapt cu puternica armată a împăratului Rusiilor : „ naţiunea binecuvintează şi pune cununa neuitării pe mormintele celor ce şi- au dat viaţa pentru ţara lor " ;
Nici un cuvânt nu ziserăm , în aceste zile de glorie şi mărire naţională , contra celor ce stăruiesc cu sete d'a combate chiar naţiunea , cu speranţa ca vor cădea ceva sburături şi pe capul guvernului .