de ce e iarnă în Decembre ?
Teribilii de ieri , cari trăsneau în contra sistemei d-lui Brătianu , taxat despot chiar de dînşii , cari constatau că « între d- nia-lor şi majoritate nu mai esistă acea comunitate de idei şi de vederi , atăt de neapărată în resolvarea mai multor cestiuni de primă însemnătate ce sunt astăzi la ordinea zilei » , aceşti teribili s’au îmblănzit la nişte mieluşei .
Nu vom judeca noi această politică , dar vom spune cititorilor noştri , că principele de Bismarck , bărbatul de stat cei mai însemnat al veacului nostru , surîdea adese-ori de fantasia politică a romancierului Disraeli , ajuns lord de Beaconsfied , şi lăsăndu’l să se legene în ilusiunile sale de mare politic , lua densul mesuri serioase , spre a ridica piedici progreselor Rusiei , prin împingerea Austriei în Turcia , dăndu’i , chiar cu iscălitura Rusiei , Bosnia , Herzegovina şi sangicul Novi-Bazar .
Bine reu noi am intrat în lupta politică , judecănd pe oameni după fapte , iar nu faptele după oameni , cum s’au silit unii să introducă în deprinderile ţerii .
D. Brătianu se trudesce a descoperi mijlocul cel mai nemerit , spre a împeca pe heruvimii revoltaţi ai legiunei sale din parlament .
În ţară , starea diplomatică şi administrativă se resbate încă în agitaţiunile de culise ce am relatat deja cititorilor noştri .
Puterea deveni ast-fel un mijloc de esploatare a averii publice .
D. deputat Ciupercescu a voit să adreseze , în şedinţa de eri , o interpelare titularului de la justiţiă , relativă la demisionarea magistraţilor tribunalului de Iaşi şi la înlocuirea acelor demni magistraţi .
Sub ce frumoase auspicii nu -şi inaugurase d. Brătianu venirea sa la putere .
Zelul şi activitatea nu apărură , în cercul marelui partid , de cât acolo unde era interesul ei imediat .
Am vedut pe d. Brătianu subscriind programa de la Mazar-Paşa , prin care cerea respectarea tractatului de la Paris ;
Ori-ce om de inimă , care a avut nenorocirea să asiste la una din aceste şedinţe , şi mai ales la cea de la 30 Marte , a trebuit să’şi piardă ori ce ilusiune despre acest înalt corp al statului .
Eşi ciuntită şi umilită , la încheiarea primului bilauţ al politicei zise « liberale » .
Pănă cănd cu zăpăciala în toate ?
E un popor norocit acela , care ’ şi cunoasce interesele ; care şi- a căntărit oamenii ; care înţelege şi apreciază motivele decisiunilor ce ia , în suveranitatea lui electorală .
Nimic mai trist pentru un individ , de căt cănd legitimează multe bănueli rele asupra sa .
ce putem respunde despre viitor ?
Oamenii cari sprijinesc o ast-fel de sistemă sunt duşmani ai ţerii , şi trebue combătuţi prin toate mijloacele de cari dispune cetăţianul unui stat liber . ROMÂNIA LIBERĂ , BUCURESCI , 4 APRILE 1880
Şi fiind-că pomenirăm de d. C. A. Rosetti , suntem datori a adăuga încă căte va cuvinte .
Rosetti şi Brătianu , şi cu cătă încredere nu -i chiămă naţiunea la demnitatea de a conduce destinul intereselor ei ! Părea că se descoperise remediul suveran al nevoilor , al nemulţumirilor de cari eram înconjuraţi .
De şi este greu de a schimba radical politica exterioară a unui stat , cu toate acestea trebue să ne aşteptăm la oare-care prefacere în mişcarea internaţională a statelor , căci şi Europa formează un fel de organism ale cărui funcţiuni se pot lesne altera , prin schimbarea produsă în funcţiunea unui singur organ şi Englitera de bună seamă că este un organ însemnat în corpul Europei .
Aşa credem că’l vor judeca , în sumă toţi adversarii sei .
Pe cănd opinca se zvercolea în nămolul nevoilor ce căduseră asupră -i , de- şi numera sermana copii , să vadă căţi se mai întorseseră la pragul părintesc ;
Vor pote , ca ţara s’ajungă vestita pădure a Vlăsiei .
Principiile şi promisiunile lui de onestitate esemplară , de respect legilor , de progres cugetat , de administraţiune basată pe apărarea imparţială a tutor intereselor , de sinceră îngrijire pentru propăşirea culturei naţionale , de căte bunătăţi în lume : toate acestea erau atătea motive , cu atracţiuni puternice , cari înclinară ţara spre hotărîrea de a- şi încredinţa guvernul în măinele partidei ce se înfăţişa cu atătea solemne şi măreţe făgădueli .
Însă cu oamenii noştri de stat , acum la putere , mergem în necunoscut , ca o navă fără busolă pe un ocean tulburat .
Fi -va conformă cu realitatea declaraţiunea « Presei » ?
Lucrul însă ne pare straniu în sine şi reu ca precedent .