Dar ţăranul i- ar respunde : « O fi , domnule , în cărţile dumneavoastră ; dar la noi e aşa cum spun eu ; că , vezi dumneata , în locul pe care creşte acum secară , am semănat acum un an glâu şi n'a vrut să răsară secară ; tot grâu a răsărit » .
Negreşit că Jîgoranu , foarte popular atunce Cînd putea să ' rnpartă slujbe şi favoruri să arunce , Cînd era neînsemnată ceata împotrivitoare , Nemulţămitori de- aceia ce ved pete chiar în soare , Paraponisiţi de gloată , paraponisiti de soiu , Bîzîind pe la bugete ca albinele la roiu , El , atunci a- tot-puternic înnăuntru ' s '
A.NAUM CRITICELE DOMNULUI TITU MAIORESCU ( STUDIU DE CRITICĂ GENERALĂ ) ÎNTRODUCERE ( CONTRA CURENTELOR CRITICE DE ASTĂZI ) In cele ce urmează ne propunem să cercetăm , într'un mod amănunţit , opera cea mai caracteristică a periodului literar , din care nu de multă vreme am eşit , - « Criticele » d-lui Maiorescu * ) .
Ei ! din sacagiu , nu -i gluma , să te vezi ele-odată ' n stare Să ocupi o funcţiune !
Să lăsăm acum pe d-l Gherea să « restabilească faptele » ŞI să înceapă discuţia .
Ca să le distingem , trebue
Sunt -- şi rugăm pe cititori să controleze exactitatea lor - următoarele trei .
Deutsche Eeuue ( Berlin ) , are în numerile din Ianuarie Fevruarie şi Martie 1893 , al 12 , 13 şi 14·1ea articol , intitulat « Aus dem Leben Kănig Karls von Rumănien .
Şi prin urmare nu s'ar mai putea zice în bună şi lămurită limbă românească , de ex. opinia ce o arată d. X nu este personală a lui ci a luat -o orbeşte din cutare carte sau de la cutare om .
Dar dacă nu le- a priceput , ori nu le- a aplicat d- sa , să le aplicăm noi acum , ca să se convingă de adevărul aser­ ţiunii noastre şi d- sa , sperăm , şi cei profani , cari cred ca d- sa , Pentru aceasta să ne coborâm jos , jos de tot , pînă la ştiinţa ţeranilor , - să vedem ce ştiu ei , şi cum proced ei ca să afle ceea ce ştiu .
Mare Vornic , Milzail Glziea .
Este aşa de puţin deprins d-l Gherea cu operaţiile argumentării , încît nu -şi poate da seamă de raportul extensiunii sau sferei de aplicaţie a noţiunilor ?
şi s'ar duce în slava cerului ! !
Studiul unei asemenea opere , ar convinge pe orişice cap neprevenit , că multe dintre judecăţile emise într'însa asu­ pra activităţii noastre trecute , ar putea fi aplicate şi astăzi asupra unor forme de activitate , care sînt în stima multora .
Imi aram şi eu ogorul , aveam lemne de cărat , Zice boul , cînd acuma să mai ari , să boronesti ? Şi cu ce la visterie dajeliile să -ţi plăteşti ?
Atunci se dădu semnalul în spelunca ' ntunecată : Bandele se pun pe goană , şi canalia turbată , Chiar ca vîrcolacii aprigi , când pe lună o mănâncă , Pe ponoarele Jîgorii alergând din stâncă ' n stâncă , Pină ' n mlastina Pontină fugărindu -i i- a zepsit l. ..
care va să zică cum am zice în sfîrşit să trăească !
In alt colţ al camerei Rozmann Nathan explică la câţi­ va după libret , că fie-care soldat are drept la elementele ur­ mătoare : « O mie o sută trei-zeci ele grame de pâine » ; si toţi zic în cor : « O mie o sută trei-zeci di grami di pâni » ; « Şapte sute de grame de pesrneti ;
Reul ce se pare a preveni , în relaţiunile dintre indi­ vizi , din altruism , nu e reu moral , pentrucă nu e reu con­ ;
Severitatea pe care cetăţeanul e chemat să o desfăşure în acest veac al naţionalităţilor , el trebue mai întîi să aibă putinţa de a judeca despre ceea ce este al lui şi despre ceea ce este al altuia .
Şi dacă e hotărît , admitem să notăm pe , l ) .
Care să fie causa de căpetenie a deosebirii :
D- Iui biv vel stolnic Ioan Lahouari , deputatul judeţului Vâlcea .
Aşa avem la singular : cuvînt , mormînt , vînă , samantă , iar la plural : cuvinte , morminte , vine , seminţe ; apoi de o parte , vinz , să vînz , să vinză , ele alta , visi , vinde , vindem , vindeţi .
În articolul asupra Comediilor lui Caragiale , d-l Maio­ rescu afirmase , că moralitatea artei stă în faptul , că imperso­ nalitatea emoţiunilor estetice exclude egoismul , care e rădăcina oricărui reu .
nu mi- a scăpat nimic ; dar pas ' să le descrii , când dau toate năvală la vîrful condeiului .
In articolul seu asupra Cornediilor lui Caragiale , d-l Maiorescu întrebuinţează de mai multe ori expresia « emotiuni impersonale » , pentru a indica un anume fel ele ernoţiuni , cu un anume caracter , pe care se întemeiază , dupe d- sa , morali­ tatea artei D- l Gherea găseşte că expresia « ernotiuni im­ personale " e neexactă , şi eată cum dovedeşte această ne­ exactitate : « Emoţiunile sînt în general cît se poate de personale , fiindcă sînt urmarea unei aţîţări nervoase , care se petrece în­ tr ' un organism individual , într ' o persoană » .
De aici urmează însa că chiar dacă ar fi avut dreptate d-l Maiorescu în privinţa cîtorva expresii si a unei contraziceri , totuşi articolul meu în mare parte ar remâne neatins » .
Bucureşti , 1 Iuniu 1893 . Anul XXVII .
O altă teorie încă , care nu s'a impus de ia început aşa de lămurit , dar care nu mai puţin a fost ţinta spre care au convers toate resultatele dobindite şi care dă întregei direc­ ţiuni moderne un fel de unitate filosofică , e teoria conserua­ ţiunii energiei .
Dacă aceste consideratiuni sînt adeverate , - şi ele sînt adevărate , precum vom areta la locul seu - şi dacă ne întoar­ cem privirile spre situaţiunea în care se află patura noastră cultă , nu ne putem opri să nu recunoaştem , că tocmai con­ diţiunile ce se cer pentru ca un individ să -şi dea seama clar de activitatea ce desfăşură , atît în raport cu modul seu de a fi , cît şi cu modul fundamental de a fi al naţiunii noastre­ tocmai aceste condiţiuni lipsesc in mare parte .
Să te poarte-aşa pe lume toată ziua pînă ' n sară Şi aceasta cînel , fîrtate ?
Am reprodus întreg acest pasagiu pentrucă el lămu­ reşte pe deplin chestia impersonalităţii emoţiunilor estetice , şi ne dispensează prin urmare de a mai insista asupră -i .
) ; dar cum argumentele , în potriva căror s ' au adus acele obiecţii , nu sînt hotărîtoare în cestiune , e de prisos să mai cităm şi ce li s'a obiectat ;
altul fonetic : a însemna pe ' " b. totdeauna cu o singură vocală modificată , anume cu it : năd , ţări , etc.
Face câţiva paşi de- alungul , apoi stă şi se lungeşte , Pe vînjoasele lui labe încet capu ' şi sprijineşte,­ Un suspin fără ele voe , repede ca un fior , Umple ' rnperăteasca nare - şi rernâne gânditor .
2 . Al doilea scop , mai special , aş putea zice personal , dai ' care totuşi de se va putea împlini , tinde să întărească pe cel d'intîiu , este de a căuta , în studiul acestei opere , ele se va putea găsi , elementele ce ne- ar putea servi nouă de funda­ ment pentru o clădire viitoare posibilă .
Ştii c'am fost argat la leu , Nu era pe- atuncea încă împărat stăpînul meu .
Profesorul era plătit de stat , dar localul şi locuinţa profeso­ rului erau în sarcina magistratului fiecărui oraş .
Aşa ceva se aseamănă mult cu credinţele oamenilor ce n'au trecut încă pragul spre viaţa abstractă ;
Îşi inchipuesc cititorii noştri o teorie astronomică , care s'ar înte­ meia pe o insultă ?
când adică cineva ...
I , ed . I , p. 85 şi următoarele , articolul « Eminescu » , singurul articol de critică specială unde se încearcă să -şi aplice teoria .
Dudaş a pierit în luptă c'un curaj ne'nchipuit , Labeş , sfîşiat la ie , după ce i- a smuls din bot Cu măselele dovada infernalului complot !
A ! me ' nţelegi tu , dragul meu , că dacă rîz e pentru ca să nu plîng , că dacă -ţi scriu pe un ton glumeţ , e pentru că nu găsesc tonul destul de trist în care să -ţi pot scrie ticăloşiile vezute .
Dintre aceştia , unii , mai puţin serioşi , n'am vrea să zicem mai puţin inteligenţi , şi- au împănat capul cu clişeuri , pe care pentru nefericirea minţii noastre , civilisaţiunea din Apus le pune la îndemână celor care ştiu o limbă streină ;
: tient , nu e reu intenţionat : cînd de exemplu cineva , voind să facă bine din compătimire unei persoane oarecare , i- a făcut totuşi reu , sau si- a făcut sie însu -şi reu , acest reu nu e in­ tenţionat şi nu intră prin urmare în categoria reului moral ;
--- « Unde -ai fost ?
» Soldaţii au priceput de n'ai vezut : iar cel care nu pri­ cepe , capătă , « pentru că n'are bună-voinţă » , patru teci de baionetă , în urma cărora e pe deplin lămurit .
Emotiunile nu sînt impersonale , în înţelesul d lui Maio­ rescu , decît numai cînd sînt contemplative .
Cercetarea acestei alternative ne va lumina mai mult în privinţa semnificării , ce lucrarea domnului Gherea o are în activitatea noastră literară şi ne va îndruma mai sigur spre verdictul ce trebue să dăm în privinţa ei .
Cu ce vocală modificată să însernnăm pe ă ori pe î , când flexiunea ne oferă mai multe ? de pildă ' 1 ; .
Toţi oamenii se nasc din femei , aceasta însemnează , că întreaga sferă a noţiunii om e coprinsă în sfera noţiunii « naş­ tere din femei » .
Se poate chiar închipui un grad de progres al cunoa şterii Naturei , În care totalitatea fenomenelor lumii să fie representată printr'o singură formulă matematică , printr'un singur sistem imens de ecuaţiuni diferenţiale simultane , din care ar resulta locul , direcţia mişcării şi celeritatea fie-cărui atom din Univers în orice timp 1 ) .
Pe lîngă aceasta , amîndouă aceste afirrnări , - care , fiind dată natura lor de acuzaţii personale , trebuiau bine do­ vedite pentru a putea fi cu lealitate întrebuinţate ca arme de atac , -- sînt absolut lipsite de orice probă .
Dovada acestei afirrnări ne- o dă primul articol polemic , publicat de d-l Gherea in Contemporanul din 1885 , sub titlul « Către d- I Maiorescu » .
Acestea zise , nu pentru a micşora meritul ei , cartea D·lui Michăilcscu , chiar dacă învinovăţirea noastra ar fi dreaptă , remâne totuşi de o importanţă necontestabilă .
Un observator , inteligenţa închipuită de Laplace , de i- ar fi dat să vază un creer omenesc lipsit ele ţeasta ce- l acopere , în timpul activităţii lui psihice , şi avend la îndemână legile mecanice după care se aşază şi se mişcă moleculele sistemului nervos , ar urma să aibă putinţa ele a ne istorisi precis , dacă conştiinţa legată cu acel creer se frămîntă în întocmirea unor rime pentru a scoate la capăt vr'un sonet ; ori îşi adună motive , amintiri , planuri de viitor , pentru a săvirşt o crimă ;
Explicaţie : Sala este împărţia în doue , jumătate A , B , C , D coprinde 12 bănci ( b ) ;
e deci formularea con­ clusiei .
Dupe noi este numai un singur respuns : D- l Maiorescu rar se arată ca critic , dar se îndeletniceşte mult cu advocăţia şi- i foarte minunat advocat .
Starea lumii într'un diferenţial de timp ni s'ar presenta ca efectul imediat al stării ei în diferenţialul de timp prece- dent şi ca imediata causă a stării în cel următor .
Coboară -se cineva jos de tot , în straturile sociale unde împrejurările sociale sint aşa de simple în cît asemănarea între împrejurările în care trăeşte un individ şi între acele în care trăeşte alt individ sare în ochii ori cui , şi se va vedea acolo ce deosebire de firi va găsi ; ce deosebiri de capacitate de inteligenţă şi de simţire , care nu sînt causate , în primul loc , decît de puterea heredi­ tăţii şi atavismului .
Atragem însă mai întîi atenţia cititorilor asupra unui lucru , pe care nu trebue să -l scape elin vedere în considerarea si înţelegerea paginelor ce vor urma .
Dacă simţimintele şi faptele altruiste sînt trebui­ toare pentru păstrarea neamului omenesc,'prin urmare şi a individului , apoi simţimintele şi faptele egoiste sunt necesare pentru păstrarea individului şi prin urmare şi a speciei , care e formată din indivizi .
Cinstitei marei Vornicii a trebilor din lăuntru , stolnicu Ioan Lahovari .
2 . Gewerbliches Schma­ rotzertum und allerlei Wucher .
în Rimnicu-Vâlcii , In 5 Iunie , 1833 . III .
De această natură sînt emoţiunile estetice .
» Trebue să vezi pe caporalul magazioner , în faţa unui lighian plin cu cărbuni , în care sunt înfipte tiparele de litere şi ţifre , pentru însemnarea cizrnelor ; iar împrejurul lui zece soldaţi , nerăbdători ca să le vie rîndul . Să mai vezi pe fruntaşul Toma Gheorghe , bărbierul companiei , răzend pe un biet creştin , care nu i- a făcut nimic şi care , sub jupuitura briciului , cu care au mai fost raşi încă patru-zeci înnaintea lui , se strîmbă de crezi că -i smulge părul fir cu fir ; pe când bărbierul , un mucalit , îl consolează în rîsul celor dimprejur : « ceasu reu , băeţaş ; ce vrei să -i faci ?
Auguste Comte , cu mult înnainte , a accentuat acelasi adever .
Cu privire la această a doua parte a articolului d- Iui Maiorescu , d-l Gherea zice : « Nu e adevărată nici frasa că egoismul e rădăcina ori­ cărui rău .
In adever , care sunt chestiile puse în discuţie de d-l Gherea ?
Ele nu pot fi eleei dupe obiecţia el-lui Gherea , - cu toată deosebirea pe care o introduce d- sa mai pe urmă - decît foarte per- sonale .
salutaţ'î ! Adam crede şi se pleacă ; ca sub pomul cel oprit Inc ' odată pică jertfa spiritului ipocrit .
E imaginea intuitivă a acelei , ce în limbagiu abstract s'ar numi încă cunoştinţa astronomică , sau filosoficeşte explicarea naturii din punctul de vedere al causalităţii mecanice .
Gruber din Iaşi , întitulat : L'audition colonie et les phenomenes similaires .
Iordalee Cretceanu . XI .
Şi- apoi , chiar de- ar fi asa , Jîgoreanu crezi că este bestie de- a se lăsa ?
După planul model dat ele cinstita Eforie a scoalelor , clădirea ar fi costat aproximativ vre -o 23,000 ele lei ( vre -o 8,500 1 .
Iar clintre toate felurile de desvoltări , cea mai sigură şi cea mai potrivită cu firea omenească , ce tinde spre pace şi linişte , e desvoltarea treptată : ea cere mai puţin timp şi mai puţină sbuciurnare , - şi voiu arăta altă clată pentru ce .
Dar atunci şi un criminal care sevîrsind crima se gîndeşte la crimă şi nu la persoana sa , va fi impersonal .
Dacă d-l Gherea şi- a elat seamă de aceasta , atunci , înşirarea in cxteuso a tuturor acestor casuri particulare .
să omoare : să doarma să urasca : să ferească Imperativ Participiu omoara : dormi omorît : dormit uraşte : fereşte urît : ferit « Precum se vede din acest tablou , verbele în -î , au ter­ minaţiuni flexionare , foarte deosebite de acele ale verbelor în -i , ceea ce vrea să zică că ele formează o conjugare a parte , aşa precum şi conjugarea verbelor în -ea şi aceea a verbelor în -e neaccentuat se consideră ca doue conjugări se­ parate , cu toate că ele difer între dînsele numai prin trei forme : infinitivul presinte şi persoana I şi a II pl .
In acest moment perdeaua din salonul de primire , Clătinându -se la capet , sentinela dă de ştire :
Pe când pentru cele-lalte sunete derivate ale limbii române ( y w , u ) s'a fixat o ortografie unică , în privinţa acestor doue a fost , de la începutul introducerii alfabetului latin pentru scrierea limbii noastre şi continuă şi acum , o mare desbinare şi nesiguranţă .
ele d- sa . /eu
262 şi 263 au trimis la acest departament o socoteală de 8890 ele lei 15 bani , ce zice că s'au cheltuit la cea din nou zidire a scoalei naţionale de acolo ; din care au găsit magistratul re­ măşiţe din toată suma prenumerantilor numai lei 4897 bani 30 şi dintr ' aceştia plătindu -se împrumutarea ce s ' au făcut la această zidire , mai rernîn drept capital numai lei 144 bani 93 , iar şcoala se află în foarte puţină lucrare , la care de acum înnainte mai trebueşte o sumă însemnată de bani .
Aceste prejudecăţi petrund pe ascuns în inima multora , ade­ seori produc în autori de valoare
Căci într'insa se pot vedea îmbinate , ca în focarul unei lentile , cele mai multe raze de lumină , pentru a da naştere la cea mai clară conştiinţă despre ceea ce am fost şi despre ce nu am putut fi , ca activitate intelectuală , în perioada de vreme imediat tre­ cută .
Emo­ ţiunea unui criminal , în momentul cîne ! sevîrşeste crima , nu poate fi dar impersonală , după teoria expusă .
riscă să rernână la activ numai cu cele de- al doilea ; iar întru cît priveşte pe cele d'întîiu , de multe ori se mulţămesc să transpună conştient sau inconşti­ ent , - în limbă română şi în perioade nesfîrşite , înţesate cu epitete vînjoase şi surprinzătoare , - cînd pe Bourget , Guyau , Hennequin ...
ba asernenarea s'a continuat aşa de aproape , în cît s ' a întîmplat - unul fiindîÎntr ' o parte a pămîntului , celă­ lalt în altă parte a pămîntului - să se îmbolnăvească în ace­ laşi timp de aceeaşi boală * ) .
... Şi exemplul să rernâie în present şi'n viitor Dobitoacelor acestor vecinic ameninţător !
Aţi schimbat cu totul limba , toate le- aţi schimonosit .
Conclusia sa rernâne : mediul social în care tră­ esc artistul şi părinţii sei este causa de căpetenie !
40 kir Radu Kirovici , în 10,000 cue prăstilă .
şi lesne se pricepe şi meteahna studiilor critice ale autorului nostru .
In toate aste privinţe ei n'au nici un predecesor în anticitate .
c ) După acest principiu , se mai zice , sîntem siliţi să scrim forme analoage cu semne deosebite , ceea ce e în ori­ ce cas ciudat ;
Contra celor conţinute în « Introducere la Psihofisică » ; luate în parte , pagină cu pagină , nu e nimic de objectat : sunt adevăruri culese cu multă sîrguinţă , bine rînduite , expri­ mate într'un stil limpede -- o calitate nu tocmai lesne ele găsit la începutul unei literaturi filosofice .
OJată ce feno­ menele din natură au ajuns a fi puse În dependenţă unele de altele , întocmai cum o funcţiune matematică de variabila sa , prezicerea lor devine posibilă , le cunoaştem în acel în­ ţeles exact pe care -I vrea Du Bois-Reyrnond .
Revisorul şcolar care se afla tocmai în Vâlcea , mulţu­ meşte formal celor doi boeri cari au luat iniţiativa subscrip­ ţiei , şi raportează Eforiei şcoalelor din Bucureşti ( No .
De aceea , logic , această teorie a uniformităţii e neapc­ rată ; istoriceşte , e de fapt dovedită : ştiinţa modernă n'a în­ ceput ele cât după învingerea complectă a sistemelor filosofiei antice .
Jîgoranu , mai mult încă , Prevezuse moştenirea , ş ' în gîndirea sa adîncă , Ridică acest principiu la respectul cel mai sfint , Făr ' -de care , zicea dînsul , nu e pace pe pămînt , Nici progres , nici rînduială , demnitate , avuţie .
Rolul lor de aceea e justificat numai pe atît , pe cît posibilitatea acelor raporturi quantitative e dovedită ;
Cu deosebire că opera artistică e datorită mediului natural şi social , argu­ mentează înnainte pentru a ajunge la conclusia , că mediul social este causa de căpetenie , el ar fi causa eficientă a unei opere artistice ;
Acest caracter de necesitate , vine din aceea că , prin stabilirea legii de conser- vatiune a energiei , raporturile dintre fenomene iau forma unor dependenţe reciproce , asemenea acelor , cum ar fi bu­ nioară , între diferitele părţi ale unei figuri geometrice .
Reu moral e reul provenit din activitatea conştientă a unui individ , în relaţiunea sa cu alţi indivizi ;
- « Atât mai Cine !
O să am de- acuma caşuri , lapte bun şi proaspăt unt Buturi de berbece fripte , lână moale ' n loc de prunt !
Am spus mai sus că se pot recunoaşte , întru cât pri­ veşte pe ă şi pe î , doue sisteme ortografice : unul fonetic , altul etimologic(în marginile limbii române ) .
In a doua categorie intră criticii , care au pretenţia de ştiinţă şi de sisternă , dar mai cu seamă de ştiinţă .
Dacă însă motivul pentru care emoţiunile nu pot fi decît personale e că ele se petrec într ' o persoană , şi daca acest motive valabil , atunci , evident , tot ce se petrece intr'o per­ soană nu poate fi decît personal .
... Pentru uneltiri vielene , vulpe a- i dată ' n judecată ? !
Iată ce însemnează :
pe pămînturi , pe oceanurile creţe , Trec corăbiile negre sprintene ca nişte reţe ...
Dacă acum sfera lui P se limitează în fapt , în întregimea ei , la acea parte care e legată cu S ( în care cas e identitate de sfere Între P şi S ) , sau dacă sfera lui P se intinde şi dincolo de acea parte care e legată cu S ( în care cas e subordinar e de sfere între P şi S ) - aceasta nu o hotaraşte nici de cum Logica , dar nici nu exclude nici una din aceste doue posibilităţi .
Am trecut apoi prin şcoală şi diploma mi- am luat , Cursurile cele nalte pe ele rost le- am invţeat , Dacă nu venea reforma si cu ea Egalitate
Ne trebuesc numai , pentru fiece moment , coordinatele de spaţiu şi primele cîturi diferenţiale de timp , şi cum ener­ gia e o simplă funcţiune , capabilă de o singură interpretare a acestora , avem date ca de la sine şi formele speciale sub care ea se manifestă .
... Aste crime , alte încă şi mai înfiorătoare Le voiu desvolta de- arîndul în obsteasca Adunare .
Aşa dar Si unele şi altele pot fi morale » .
Fără o asemenea transiţie nici că ar fi fost cu putinţă redactarea acelor pagine geniale cu care Laplace începe nemuritorul seu op : « Essai philosophique sur les Probaobilitis » , Cităm dintrînsele fragmentul ce- l ga­ sim la Du Bois-Reymond : « O inteligenţă , zice Laplace , care pentru un moment dat ar cunoaşte toate puterile ce ani­ mează natura , precum si posiţia respectivă a fiinţelor ce o compun , dacă de altminteri ar fi destul de vastă pentru a supune aceste date unei analise , ar concepe în aceeaşi for­ mulă mişcările celor mai mari corpuri ale Universului şi ale celui mai uşor atom : nimic nu ar mai rernâne nesigur pen­ tru ea , şi viitorul şi trecutul ar fi presente înnaintea ochi­ lor sei 1 ) .
în adever , dacă sfera noţiunii reu , dacă tot reul pînă la cea din urmă picătură provine din egoism , atunci şi boa­ lele : frigurile , holera , ciuma , cari sînt , slavă Domnului , rele destul de mari , provin de asemenea din egoism şi nu din microbii patogeni , dupe cum ştiam pînă acum » .
Rămăşiţă feodală tot în rele împietrită , Din mai multe Ţări prin lege isgonită şi stârpită !
Revue socialiste din Paris ( lunară ) are în numerul din Fevruarie 1893 , un articol ele d. G. Diamandy , întitulat : Le Diceptionisme dans la litterature reumaine .