Acum , ca todeauna , ideile şi atitudinea noastră vor fi inspirate de dorinţa nestrămutată de a respecta legile în fiinţă şi interesele naţionale . De aceia , declarăm de la început că , dacă otărârile Congresului vor modifica ceva din pactul nostru fundamental , numai o Constituantă îşi va putea da cuvântulu asupra lor , şi în special asupra acelora care ar cuprinde asemenea modificări .
Articolul 57 încredinţează Austro-Ungariei lucrările de la Porţile de Fer : ece ce au făcut radicalii din România !
Într'un cuvânt , Camera şi Senatul sunt competinţi de a se rosti asupra otărârilor Congresului în privinţa Basarabiei şi a Dobrogei .
Da ! vom afirma la rândul nostru : partida naţională din România şi guvernul ei nu au dictat , nu au determinat resoluţiunile Congresului , dar au avut o mare înrâurire asupra simţimintelor şi asupra decisiunilor Europei în privirea României .
Pe acest tărâm oposiţiunea n'ar mai putea dar încerca să lovească în guvern şi în partida de la putere ; afara de aceasta , oposiţiunea , din puntul său de vedere negreşit , s- a şi rostit de mult timp asupra cestiunii : ea a calificat de smintiţi şi de nebuni pe aceia care s- ar încerca să nu se supuie decisiunilor Congresului : dară , în ceia ce privesce Dobrogea , ea a acusat de înaltă trădare pe aceia ce ar refuza anexarea ei .
Oposiţiunea acuză astăzi pe guvern : I , de a fi luat parte la resbel , II de a fi protestat cu prea mare putere în contra Rusiei şi de a- şi fi înstrăinat astfel „ amicia acestui puternic aliat ” .
Pe de altă parte manifestarea caracterului român în luptele politice pentru esistenţa sa naţională faţă cu Rusia , nedreptatea Congresului de la Berlin adusă României , toate acestea au deşteptat o viuă simpatie în toate animile din lume care au un simţ de dreptate , ş’această simpatie se manifestează necontenit şi în toate chipurile .
Serbia ocupa înainte de resbel o posiţiune politică identică cu a României ;
Ei bine , ce am văzut la Congres şi ce vedem în tratatul de la Berlin ?
Corpurile legiuitore au dară recunoscute de toţi ca competinte de a lua o otărâre privitoare la Dobrogea şi Basarabia şi nu vedemcum , de la Aprile pân'acum , ar fi putut perde aceasta competinţă .
II . pentru că decisiunea de a se încredinţa Austro-Ungariei lucrările de la Porţile de Fer nu este luată în mod izolat de însăşi Austro-Ungaria , sau de două trei puteri întrunite , ci de un Congres general european , singurul care are calitate de a lua resoluţiuni în numele tuturor statelor Europei , prin urmare şi în numele nostru , oricât am protesta .
Cum însă , se ia zice , vom putea înlătura convocarea unei Constituante în cestiunea Evreilor , pe care nu'i putem pune pe aceiaşi linie cu ceilalţi străini , făr'a călca într'un mod vădit Constituţiunea ?
Dară oposiţiunea pare a nu simţi această lovire după cum o simţim noi ceştia „ radicalii ” ;
A zice că România nu este pe deplin independentă şi de sine stătătoare , din causă că tratatul de la Berlin coprinde disposiţiunile de la art. 57 , este o mare absurditate , consecinţă a unei mari ignoranţe în materie .
Tăcere , ingraţilor ! Şi atunci , protestările noastre , în loc de a găsi răsunet şi adânci simpatii , în toată Europa , ari fi deşteptat din contra dispreţ şi antipatii .
Românii au negreşit cuvântul de a fi foarte nemulţămiţi de hotărârile luate în privirea lor de areopagul european ;
Spuie oricine ce ar fi devenit România şi ce rol ar fi avut ea cu această politică , credincioasă tradiţiunii „ capul plecat de sabie nu e tăiat ” ?
Pentru organele aşa numitei partide conservatoare , Grecii sunt anarhişti , fiindcă Congresul n- a voit să ţină seama de cererile lor , legitime în cea mai mare parte .
Afară de aceasta avea dreptul ce i- l constituise cruntul resbel pe care singură îl purtase în contra Turciei în anul 1876 şi venea iarăşi la Congres ca protegiată a puternicei Rusii , din al cărui cuvânt nu ieşise nici o dată .
Dacă purtarea politică a României , condusă nesperat de partida la putere şi de ministerul său , n- ar fi atras asupra acestei ţări privirea şi admiraţiunea lumii întregi , ni s'ar fi reluat Basarabia fără nici o vorbă şi fără nici o desdaunare .
La protestările lor în privirea retrocedării Basarabiei , Europa , nepregătită de sacrificiile făcute de Români , neprevenită în favoarea lor , ar fi răspuns : Ce fel !
Opiniunea publică a Europei întregi s'a pronunţat asupra valorii tratatului de la Berlin .
Articolul 44 dă drepturi civile şi politice Israeliţilor : ece ce au făcut radicalii !
Puntul al treilea modifică Constituţiunea , căci el ne obligă a recunoaşte principiul ce fusese înscris la 1866 în alin. 2 al art. 6 din proiectul de Constituţiune , alineat care a fost şters în urma unor manifestări , a căror origine şi nenorocite efecte sunt astăzi tuturor cunoscute . Cât despre cele două dintâi punte , ele nu modifică absolut nimic în Constituţiune : otărârile Europei d'a deslipi Basarabia de la sânul mamei patrie şi d'a ne alipi Dobrogea nu ating întru nimic pactul nostru fundamental .