) Agintele Spaniei la curtea italiana , ce resiedea pâna acum la Turinu , a primiitu ordinu , a se stramuta la Florenti’a sî a ascepta recunocerea oficiala a regatului din partea Spaniei .
Domne alu gloriosîloru sî santiloru Nemanici , slugeloru tale !
a da directiune spiritului lui câtra totu ce contribuie la inaintarea sî desvoltarea sea , sî a- lu convinge , ca numai prin imbunatatîrea stârii sale materiali sî morali pote aunge la cultura sî feriecire .
Poti fi , ca in tempurile trecute , dora prin vr’unu favoru estraordinariu , sedusi seu sî de patima condusi unii seu altii sa fia fostu vatematori , câci toti suntemu omeni , toti potemu aluneca ce amu , potutu observa mai vertosu dela a.1847 .
Cu predarea solenella a diplomei imperatesci descpre nou’a arondare a diecesei aradului s’au insarcinatu Comitele Comitatului Aradului .
Intr’adeverul ca acolo unde se vedu barbate resoluti sî veseli a- si sacrifica ostenelele sele pentru scola , nici se putea ascepta altuceva decâtu asemena resultate .
Generalulu Florescu Mercuri in 23 a sositu in capitala , Joi a depusu juramentulu in mânile Prrincipelului sî indata a sî inceputu oficiulu seu la ministeriulu de interne .
Pote -va ore Domnedieu sa despretiuiasca sî sa lase în nevoia grea sî in chinuri amare natîunea ramasa lui fidela ? “ Ore robi’a de patru seculi n’a curatîtu pecatele vechi ale natîunei ?
( Capetulu va urma .
Regimulu romanescu dar are un’a din cele mai urginti indatoriri , a esecuta cu mâna cea mai agera dispositîunile legei sî astfelu a feri de timpuriu tier’a de unulu din cele mai cumplite rele : de seracia !
joi’a si Dumine c’a .
, sî amplificarea eparchiei gr. or.alu Timisiorei .
3.Stimatoru de strainetate ,
Acum incepura a se striga classificatiunile sî a se premia cei eminenti .
Sî 21 xr .
Pretiulu prenumeratiunei pentru Sabiiu este pea nu 7 fl.v.a .
“ Sî vai!cum s’a schimbatu sî cum s’a stricatu fati’a frumosei tieri a santului Nemanici , pe care mân’a Barbara o reduse , in scurtu tempu , in pustia selbatica sî in acea pustia vrejmasii , ca legionile selbatice , napustiau , taiau , deramau , aprindeau , tîneau de peru sî strimtorau pe decapetat’a natîune serba , care era vinovata selbaticului barbaru din causa ca mai iubia sant’a religiune sî libertatea sea !
Acestea vor atrage aci pe tinerii din Ardelu .
Petr’a s’a transportatu la gradin’a publica din Bucuresci.-
Domne ! arata mil’a Ta acelor’a , cari acum te vedu , cari potu acum de fatia sa glorifice numele teu , pecandu altadata erau nevoiti ca , numai in secretu , prin prescera seu sub cerulu liberu , se va roge tie !
Varietâti si noutâti de di ( Anticitâti romane )
Pe câtu tempu se voru mai usua esamenele publice pe la gimnasii , pe atât’a tempu voru da ele ocasiunea cea mai de aproape spre a vorbi despre scole sî despre resultatele sî prestatiunile loru .
Totu in 27 ale acestei’a dupa prândiu D.Consiliaru a asistatu la esamenulu scolei populare din Brasiovulu vechiu , sî a esîtu multiamiti esprimendu -se , ca de 7 ani n’a vediuiu acoloasemenea sporiu .
Cu adeveratu , foile gazeteloru prin usiuratatea loru sbora cu lesnire din mâna’n mâna , prin noutatea lucruriloru ce aducu , atîtea curiositatea cititoriloru , prin felurimea ideeloru sî cunoscintieloru ce cuprindu , impodobescu mintea , imbunatatiescu inim’a , indrepteza spiritulu , prefacu naravurile , formeza caracterulu , sî perfectiuneza atâtu vieti’a privata câtu sî cea publica a unui popor .
Esamenele classeloru normali de baieti sî fete au fostu de la 20-24 ale aceste’a .
Desî tanguirile acestea parte mare suntu esagerate , sî fabricatorii loru semena , cu voi’a sau fâra voia loru , cu nisce paseri cobitore : totusi multe defecte suntu adeverate sî cunoscute , chiaru sî din partea dîuaierolu române din Principate .
Cu acestea mai ca amu fi gatatu prospectulu nostru politicu de astadi , deca nu cumva amu voi sa spunemu cititoriloru noostri lucruri , ce stau predepartate de interesele nostre .