Sclavii , fâra permissiunea patroniloru nu se potu spiretualminte cultiva ;
D'in scrisorile secuestrate se vede , câ , turburatorii leniscei suntu aderinti de ai lui Mazzini .
Va esi Luni -a , Mercuri -a , Vineri -a ser'a , si Dominec'a demineti’a .
Partit'a re-volutionaria d'in Florinti’a voia se provoce ce- va iucurcatura chiaru cu ocasiunea cununiei principelui de corona .
carea dupa atâtea suferintie si sacrificie si- formase cu totu dreptulu unu viitoriu mai fericitu — si eca recolt’a dupa Sadov'a : in locu de grâu , s'au seceratu tetiune , in locu de a se bucura de unu sistemu federatu conformu dreptâtii si egalitâtii s'au infiintiatu dualismulu aplecata in tota goletatea sa , carele apoi au produsu si produ e mereu fruptele sale cele stricatiose .
In cetatea Ecuador s’au scosu de su ruine 40,000 mii cadavre .
K I s s cetesce raportulu comisiunii câiloru ferate despre lini’a de la Aradu-Timisior’a .
O ! de ar pricepe Magiarii interesulu loru si fatia cuTransilvani'a !
Nu , − noi aici ne- am nascutu , aici vomu si mori .
Elveti'a e galbena , ér ' colorea bruna intunecata cuprinde in sine nu numai Piemontulu , ci Veneti'a , Milanulu si tota Itali'a .
Mainz , Landau si Luxenburg .
Schwab este condemnatu pentru insielatiune la inchisore de 4 ani , cu inchisore seperata de 1 septemana la finea fia carei diumetate de anu .
Clubulu democraticu d'in Bologna , de unde emanara mai anteiu nelesnicirile , se dîce a fi numai masc'a unei societâti secrete intemeiate inca la a. 1868 d’in indemnulu lui Mazzini .
‘ ‘ Indata dupa sosire fece vediuta la regele Victoru Emanuilu , care i- o retornâ numai decâtu .
Conflictulu greco-turcescu este singurulu obieptu alu pertratarei .
3 . Su tempulu imperiului alu doilea .
Numeros'a ostesinue inse mantienu ordenea .
Douedieci si optu de lune de candu s'au deschisu diet'a Ungariei , 28 de lune sunt de candu noi Romanii strigâmu neincetatu pentru egal’a indreptatîre , pentr respectarea limbei si a drepturiloru politico-natiunale , ce ni competiescu ca unui poporu numerosu , viu , compactu , desvoltatu si asiediatu intru una pusetiune strategica si importante − dar precum vocea se perde in desiertu , asemenea reclamarea nostra cea drepta nu numai câ au remasu fâra necii unu resultatu , satirisata , ci d’in dî in dî ne vedemu redusi politicesce totu la mai putienu si degradati la starea sclavioru .
, care se va intrebuintià pentru repararea armeloru personalului de securitate si spre sterpirea lotriloru si a hotiloru , cari se sporescu de minune sub aripele binefacutorie ale constitutiunalismului magiaru .
Revolutiunea belgica inbunetatî situatiunea nostra .
Franci’a este contr’a unei conferintie ad hoc , se invoiesce inse la unu congresu pentru codificarea intregului dreptu europenu .
e lips'a libertâtii si lips’a despusetiunii libere despre frupturile cascigului si a sudorei .
De altmintrea fierebrea dura inca si in 191.c .
noi totu asemene : in beserica si in casele nostre nu suntemu ,
Siedinti’a din 2 noemvre a casei deputatiloru .
Map'a a trei'a , care areta situatiunea d'in 1868 , estinde colorea veneta a Franciei si asupr'a Nizzei si a Savoyei .
Totu atunci intarira si cetatea Ulm , care fu provediuta cu garnisone d’in partea Bavariei si a Würtembergei .
„ Uniunea ’’ este unu cuventu santu , unu conceptu sublime , este fratietatea intrupata , − la 1848 s'au profanatu .
Pre map'a prima , care presinta Franci'a si statele vecine , d'in tempulu resrauratiunei , Franci'a este colorata cu venetu , Olland'a cu verde , Austri'a , federatiunea germana , Prussi'a si Dani'a cu brunu cafeneu , Elveti'a cu galbenu , Piemontulu cu brunu intunecatu , Lombardo-Veneti'a cu verde palidu .
Sigismundu B e r n á t h reflectandu la interpelatiunea facuta ministrului presiedinte si celui -a aluculteloru in privinti’a restaurârii institutului militariu , , Ludoviceu , ” doresce , ca dnii ministrii sê respunda cu fapte la interpelâri , ér ’ nu cu frase frumoase dar ’ gole .
Atat’a s’a sciutu , câ ministeriulu romanu de acum este numai o marionetta in manele Russiei , si câ si princripele Carolu , ascultandu de îndrumârile d’in Berolinu , se pleca bucurosu influintiei rusesei , — cu toate aste -a anunciulu , câ s’ar ’ fi inchiaiatu unu tratatu formalu de aliantia , a produsu o mare surprindere .
Map'a a dou'a d'in tempulu guvernului d'in iuliu , asemena in tote cu cea d'antaia , cu esceptiunea Ollandiei , care acì are colore rosale , ér ' nu verde .
Paginele istoriei ne invetia , câ neci unu poporu viu , fie câtu de micu , carele s'au luptatu cu dreptate , moralitate , resolutinne pentru vieti’a sa , va se dîca pentru drepturile sale nationale , nu au peritu , ei si- au croitu viitoriulu , − pre candu d'in contra alte popore mari , poternice , inse fâra dreptate si moralita s'au stracoratu ca , ap'a prin ciuru , fâra a se mai lasa ce- va semnu alu esistintiei loru .
intim'a contielegere a duoru popore sorori impreunate de veacuri , va fi insocita de celu mai bunu sucesu .
Cetimu in „ Zkft .
Guvernulu francesu intarì Paris-ulu si Lyon-ulu , stabilì castrele de Langres si Belforte , si intarì fortaretiele de la Soissons , Sedan si Bitchet .
Anulu antaiu MDCCCLXVII1 .
Romanulu are unu proverbiu bunu „ ap'a trece , pietrele remanu .
— dar se trecemu de pre terenulu suferintieloru , cari storcu lacrime ferbinti d'in ochii nostri , in sperantia firma , in convingere deplina , câ precum desrobirea sclaviloru si- au gasitu unu resunetu potinte intru inimele poporeloru civilissate − asemenea sortea romaniloru d'in statulu austromagiaru nu va remane indelungu tempu nemangaiata , si nu va intardîa multu a casciga in parte -si favoritori'a opiniune publica , a Europei .
” Diuariulu „ Hazánk ” scrie sub titlulu „ liberalismu’u partitei d’in drept’a ” urmatoriele : „ Partit’a drepta striga de regula osana , candu face câte unu pasiu de melciu in cutare cestiune de reforma , care partit’a stanga o urgeza acù de multu .
opriti de la folosirea limbei , dar câtu avemu vre una plansore , aceea intru intielesulu si poterea legiloru facute inca de boieri , nu o potemu innainta de- catu in limb'a stapaniloru usurpatori .
Daca la tote aceste -a va adauge ca ilustratiune crucile si diplomele de nobilitate a le lui Festetics , si la spate va depinge de regimintele unguresci d’in Boemi’a si Galici’a , — va presentà una scriere interesanta si va fi gat’a cu liberalismulu guvernului si alu partitei lui .
( Pregatiri constitutiunali pentru alegerea venitoria ) „ P.N. “ spune , câ unu alegatoriu unguru d’in Cinci-beserece ( Pécs ) dechiarâ — cu privire la alegerea venitoria — câ „ daca n’a cursu sange pana acum , va curge d’acum inainte .
Sa a conchiamatu delegratiunile pre 12 noemvre la Pest’a , si roga cas’a , ca se pertrateze cestiunea acést’a in siedinti’a de mercuri ( 4 nov .
Acusatulu fiindu morbosu n’a fostu de fatia la enunciarea sentintiei .
Foiele d'in Parisu descriu mapele interesanti astu-felu :
In urm'a miscâriloru , ce se ivira in dîlele mai de curendu trecute in Bologna s'au facutu arestâri in mai multe cetâti a le Italiei .
Magiarii se staruesca a sterge pet'a cea crunta de pre flamur’a uniunii si se purcedia fatia cu Romanii celu putienu asie , precum credemu câ purceda fatia cu Croatii − si atunci vomu intona imnulu fratîei si alu pacei eterne , dar altmintrea vomu striga in audiulu Europei , vomu resiste si nu vomu cede decâtu numai fortiei , asceptandu vindecarea ranei de la viitorului in care natiunea romana are credintia neclatita .
b. Eötvös , Horváth , b. Wenckheim si Gorove .
FEDERATIUNEA Diurnalu politicu , literariu , comercialu si economicu .
Evreii potu fi egali in tote privintiele , numai in privinti’a afaceriloru de cultu si relegiune nu .
Opiniunea acést’a se va tiparì , si va venì la ordenea dilei in siedinti’a de poi-mane .
de câte 2 loti vamali .
1.Su tempulu restauratiunei .
Acì Belgi'a are colore rosale , Ollandi'a verde .
Sclavii au stapani , cari nu sunt de sermintiea loru , nu I alegu ci i- I dâ sortea vitrega , cari apoi fac’i dreptatea dupa placulu loru − noi inca avemu .
câ cas’a de susu a primitu pṙoieptele de lege despre rascumpararea urbarialeloru si despre desfiintiarea legei usurarie .
croato-slavone , - de- si cunoscuti de uniunistivoru pazi santu drepturile de autonomia si nedependintia avute a le patriei loru , missiunea li se va usiora multu , pentru câ neci partit'a natiunala croatica au respinge uniunea , ci vre numai garantie indestuli-torie pentru drepturile de autonomia a le tierei in contr'a atotu’potintiei ministeriale si a majoritâtii dietale cunoscuta despre intentiunile sale suprematisatorie .
Szentványi ; notariu : Paizs ; d’in partea guvernului : min .
“ urmatori’a insciintiare dtto S a b i i u 12 l.c . : Episcopulu Mihailu Fogarassy , visitandu de- una dîle comunitâtile basericesci rom. cât .
Stapanulu crutia sanetatea si vieti'a sclavului si- lu privesce de unu capitalu potinte ;
urmatoriele : „ Scirea adusa de foi’a dv .
Magiarii respecteza forte pre bravii fii ai regatului croaticu , pentru barbati'a cu carea s’au luptatu ei in contr'a politicei guvernului de Vien'a si este de speratu , câ intru interesulu propriu voru sci apretiu dreptele pretinsiuni a le loru , spre a nu li amari sufletulu si spre a nu li face sila pentru câ dora sortea i- au facutu asta data domni situatiunii , carea , mane poimane se pote si schimba , câ-ci daca in lume nu este nemica stabilu , eu atâtu mai putienu in Austri'a de carea se tiene si Ungari'a − Croatii inca , cari pentru marile servitie facute tronului avura trist’a esperiintia de a fi tratati cu perfidia d’in partea guveraului de Vien'a , voru preferi oimpacatiune cu vechinlu fede atu , decâtu a se mai espune nesecuritâtii unui viitoriu dubiosu .
( P.L. ) despre inchiaiarea unei aliantie intre Russi’a si Romani’a a cadiutu ca o bomba in cercurile diplomatice de aici .
d’in care resultâ primirea proieptului de sub intrebare , votandu -se astu-felu credetulu suplenitoriu de 100,000 fl .
De câtra sudulu orientalu Alpii nu mai scuteàu fruntariele nostre .
Zidirea fortaretiei Germesheim fu terminate d’in partea Bavariei .
) „ Pester Lloyd ” scrie cu dat’a Vien’a 21 opt .
Scirile mai noue spunu , câ s'au inceputu investigatiunea in procesulu intentatu resvretitoriloru d'in Bologna .
pana la siedinti’a comitetului Asociatiunei d’in 15 septemvre c. n. a. c. 7 .
Partecipatori la conferintia sunt tramisii poteriloru protectorie precum si ai Austriei , Prussiei si Italiei . Vien’a , 23 dec , Port’a dechiara ca conferinti’a se pote primi numai pre basea , care va valida numai decatu celu putienu principiele cele chiare ale dreptului gintiloru .
Noi neci dela nefericitulu sistemu a lu dualismului nu potemu spera alta ce- va lecâtu suferiutic si dauna , — de si o vietia indelungata nu -i profetisâmu , totu -si , mai alesu pentru câ inimicii natiunei nostre nesuescu si se incumeta prin feliurite maestrie a ne nimic , ane reduce la o nula — avemu detorinti'a cea mai sacra a cultiva , si a dobandi opiniunea publica a Europei prin vertutile nostre cunoscute , prin moralitate , tenacitate si sentiulu dereptâtii .
Pentru unu economu diliginte si staruitoriu , carele si- agonisesee parcel'a sa , de pametu cu con-sciintia curata si , amesuratu reguleloru rurale , cu sudorea , in frunte ,
Acesta natiune nefericita e natiunea romana ,
Dauna , câ este ca omulu de odiniora , care in birtu a spartu si sticlele , éra a casa a tacutu ca piticulu candu l’a batutu femeea .
Se respandiresa una multime de siedule , cari provocau pre locuitori se se rescole la 20 apr .
Scopulu tratateloru d’in 1815 erà : a incungiurà Franci’a cu atari poteri , cari , prin fortaretiele si pusetiunile sale strategice , sê nu i permita miscare si aptivitate libera .
D’intre fortaretiele , ce ne amenentiàu , Menin , Ath , Mons , Philippeville si Marienburg , conformu tratatului d’in 14 diecemvre 1831 , fura derimate .
Sclavii sunt siliti a lucre − fruptele sudorei loru cadu in bineficiulu stapaniloru fâra respunsa-bilitatea dârii socoteleloru ;
( Ovatiune episcopului Fogarassy . )
” Si „ Correspondance du Nord-Est ” aduce acést’a impartasîre .
Deslegarea acestei cestiuni este cu atâtu , mai grea fiindu câ , precum se scie , partit'a natiunale croato-slavona au estu cotita prin apucature maiestrite si uneltiture fortiate a le celoru de la potere , prin urmare , deputatii regnicolari alesi de majoritate uniunistica voru a , indoit'a sarcina si greutate : de a trage socotela pretinsiuniloru partitei natiunali de una parte in privinti'a autonomiei Croatiei , pentru ca mai tardîu se nu fie desavuati prin resentiulu compatriotiloru , intemplandu -se ca deputatiu nea regnic , se comita vre o lasitate
Varietâti . ( Portulu postalu pana in Egiptu .
Raportulu secretariului II despre activitatea comitetului asociatiunei transilvane in decursulu anului 186 .
Russi’a propune intrunirea poteriloru congresului d’in 1856 .
Graitoriulu d. Vacanoviciu rosti urmatori’a cu- ventare : „ Maiestate , tramisi de diet'a croato-slavonica , pentru a reapuca opulu impacatiunii cu regatulu Ungariei , si a- lu duce cu voi’a lui Ddiou la o deslegarea folositoria si dorita de ambe partile , ne tienemu de detorintia santa , mai nainte de tote a ne presenta cu ormagiu M. Vostre , fericitandu-ve d’in inima curata cu ocasiunea imbucuratoriului evenimentu familiare intemplatu chiaru acum'a si recumendandu -ne cu caldura pre noi si patri'a nostra innaltei bunevointie a M. Vostre .
Berolinu , 23 dec .
Federatiunea se radîmà in fortaretiele federatiunali :
Pentru facihtatea si intinderea mai rapede a instructiunii militare in militia si a gardei civice la fia-care scola primaria de judetiu , se voru preda cunscintiele elementare trebuinciose uni militaru .
In decursulu unei scurte epoce , am fostu martori la mai multe esperimentatiuni guvernamentale in Auetri'a , − inse lipsindu -le fundamentulu , s'au spulberatu tote fâra a mai lasa alte suveniri , decâtu vre o câteva , mi de milione de detorie de statu .
se parasimu locurile , unde suntemu incatenati prin cultulu reminiscintiei si unde jacu osamintele strabuniloru , se ni cucerimu alta tiera ?
mai departe si- esprese parera sa de reu , câ s’au scosu d’in valore legile salutarie , bune si frumose si indreptate spre multiamirea natiuniloru sorori , despre care amintì vorbitoriulu deputatiunei salutorie si la a câroru infiintiare a colucratu si d’insulu , ce e dreptu in proportiunea poteriloru sale , inse cu intentiunea curata de a innaintà binele patriei si alu imperiului ; asemene trebue sê -si esprime parerea de rêu , câ barbatii de statu cari stau in fruntea guverunului de acum au facutu pasi rateciti , scotiendu d’in posturile loru pre unii barbati meritati ai natiunei romane , cum sunt d.e .
– Se tragemu una paralela intre sclavi si romani si ne vomu convinge câ intre noi si sclavi nu prea mare deosebire este , ci câ in unele privintie suntemu inca si mai reu tratati de câtu d’insii .
Celu putienu unu corespundinte d’in Paris , de altmintrea bine informatu , scrie asta-di diuariului „ Allg .
Vien’a , 21 dec .
Cu deosebita destinctiune fu primitu in Turinu , unde lu bineventara , mii de voci cu : , , se traiesca Prussi'a !
− noi idealminte ave liberta-tea de a ne prepedi , dar unde se ne ducemu ?
Pre semen mai multu e vorb’a despre o traganare a inimicitieloru pana la primavera . Vien’a , 22 dec .
Dupa-ce vorbira mai multi la obieptulu de pretapetu , se face votare ,
Sute si sute de asemenatiuni am pote insira , ca totu atatea dovedi poternice spre identificarea stârvii sclaviloru cu a romaniloru !
6 . Institutele pentru preparandi deocamdata nu se potu infiintià , pentru câ se immania ministrulu de culte , care in afacerea acést’a dîce , câ séu totu séu nimic’a .
Fisarea numerului depositeloru de arme sa localitâtiloru , unde se voru asedi aceste deposite cu armele militiei , se va face de guvernu .
de ar rece le de la calea fortiei si ar dovedi odata , câ voru fratietatea cu Romanii , nu ar ave mai buni aliati decâtu pre natiunea romana carea ar uita , nedreptâtile seculari si li -ar intinde o mana amica .
Apoi se face votarea definitiva a proieptului procedurei civili , care se tramete casei magnatiloru .
Scopulu acestei societâti se afirma a fi restornarea monareiei , prin corumperea militiei .
Cestiunea uniunei nu se pote atinge , pentru câ cestiunea natiunale inca nu e deslegata ;
Sant’a aliantia incepù a se clatenà , Piemontulu parasì pe Austri’a , numai federatiunea germana , spriginita de Austri’a si Prussi’a , potù reunì in 1847 siepte-dieci milione de suflete .
Lud .Ho r v á t h cetesce raportulu comisiunii centrali , referitoriu la puntele modificate ale procedurei civili , si se primesce .
Câtu de susu si- a portatu nasulu d. e. cu ocasiunea stergerei decimei de vinu , ca si candu ar ’ fi serbatu unu triumfu asupr’a partitei stange , care urgeza acù de multu stergerea toturoru remanintieloru urbariali .
Ca si candu o Romania ori câtu de mare ar ’ potè impiedicà pre colosulu nordicu sê nu innainteze !
Prussi’a ca confederatiune , are o populatiune de 20 milione , statele germane d’in sudu de 8 milione , Austri'a de 35 , ér '
pentru tipariture sub legatura crucisia 6 cr .
éra pentru casatoría civile Ungari’a inca nu e matura .
Dupa autentificarea protocolului siedintiei d’in urma presiedintele presinta scrisorile venite .
De câtra nordu , Ollandi’a , care domnià si a supr’a Belgiei , radicâ si conservâ fortaretiele : Maestricht , Lüttich , Huy , Namur , Dinant , Marienburg , Philippeville , Bouillon , Charleroi , Mons , Ath , Menin , Ypres , Nieupurt , Ostende , Antwerpen , Tournay , Termonde , Audernarde si Grand .
Principele de Muntenegru a sositu aici , si a plecatu fara intardiere la Petruburgu .
Acum recumendâmu acelui -a , care a scrisu o carte „ despre liberalismulu partitei stange ” , sê mai scria un’a , in urm’a evineminteloru mai noue , despre partit’a d’in drept’a si despre — liberalismulu ei .
Federatiunea germana dispuneà de o armata de 460,000 fetiori , care erà impartîta in diece corpuri si in una clase de reserva .
alu Dunarii , Nr. 19 .
− carele cu famili'a sa d'impreuna alerga anulu integru in speranti’a recoltei bune , nu pote fi ce- va mai dorerosu decâtu vediendu -si holdele , innainte de secerisiu , rare , si spicele fâra bobe , — de asemenea pentru una natiune carea con-curge cu sangele si cu averea sa la sustienerea patriei in speranti'a perspectivei câ se va bucura si ea de bineficiele si de fruptele sudorei , nemica , nu e mai tristu decâtu in locu de repartitiune egala , vediendu -se nesocotita , ma batujocurita si drepturile sale natiunale calcate in petiore si tereite in noroiu .
Noi dorimu impacatiunea intre Croati si Magiari , câ-sci fratietatea intre popore este mai pre susu de tote .
Pest’a , 12/21 .
Timp de 20 de ani , românii din " cercul " Ceica au fost reprezentaţi în Dieta ungară de profesorul universitar Alexandru Roman .
– Raportulu acest’a se va tiparì .
era de alta parte a starul se implinesca si detorînti’a ministeriului magiaru in privinti'a concessiuniloru ce ascepta .
Confederatiunea germana d’intre Lüttich si Triest compuneà una potere mare , care stà gat’a pre totu momentulu a se opune la ori-ce atacu venitoriu d’in Franci’a .
Triestu , 23 dec .
Trupele prussiane si soldatii Austriei , recrutati in provinciele , cari nu se tienu de federatiunea germana , adaugeau numerulu amintitu , precum aréta resbelulu d’in Schleswig-Holstein , in carevediuramu regimente unguresci , italiane , si croate luptandu -se alaturea prusiloru pentru natiunea germana .
Interpelatiunea acést’a se va comunicà ministrului presiedinte .
: 1 . Protocolulu adunarei generale ( VIII ) a asociatiunei transilvane pentru cultur’a si literatur’a poporului romanu .
Cercandu dreptatea pre terenulu socialu , precum si pre celu politicu , mai nainte de tote e de lipsa obicinuitului alu locuitoriloru , inse pe câtu va fi cu potintia , de ace’a -si forma si colore in acel’a -si judetiu si corpu .
Sclavii nu se potu misca , nu potu parasi locu lu destinatiunei loru ;
1868 . Membrii deputatiunei regnicolarie croato-slavonice sositi aci in numeru deplinu , fusera primiti cri la 10 ore a. m. in audiintia de catra M. S. imperatulu .
Sclavulu e provediutu cu viptu bunu si vestminte pre candu bietii romani la intemplarea unei recolte slabe sunt espusi fometei si ciumei escate prin d'ins'a , fâra a se mai ingrigl cine -va de d'insii .
Nefiindu alte objecte la ordene , siedinti’a se inchiaia .
Presiedinte : Szentiványi ; notariu : Paizs , d’in partea gubernului min .
Ce e sclavi'a ?
– Rogarea acést’a se tramete comisiunei petitiunarie .
Intrunirea conferintiei in Parisu este asecurata .
Itali'a de 22 milione .
— pentru câ nu potemu fi −
Colorea bruna cafenea remase numai Prussiei si unei pârti a federatiunei germane , statele germane d'in sudu au colore albastra rosale .
Franci’a si- recastigâ la Alpi terminii sêi cei naturali , fortaretiele de la Lesseillen nu mai inchidu calea preste Mont-Cenis .
Fiume nu trebue incorporata , pentru câ se opun croatii ; croatii , ce e dreptu , s’ar ’ potè indestuli bu incorporarea confiniului militare , dara pentru acést’a a se immania altii .
Fortaretiele federatiunei , cari eràu provediute cu garnisone austriace si prussiane , se adausera cu fortaréti’a Rastadt , care in 16 martiu 1842 fu dechiarata de fortareti’a federatiunei .
FEDERATIUNEA Diurnalu politicu , litereriu , comercialu si economicu .
Romanii ardeleni inca dorescu uniune federativa cu Ungari’a , dar nu uniune cu forti’a , nu facendu -se tabula rasa d'in autonomi'a Transilvaniei , nu in contr’a loru si fâra de convoirea loru .
Presupunendu câ , membrii deputatiunii regn .
Ztg . , ” inspiratu de la ambasadur’a prusesca d’in Parisu , a demintîtu acést’a impartasîre , vediendu in ea copit’a austriaca .
“ Provinzialcorespondenz ” spereza ca zelului pentru pace si intieleptiunei guverneloru va succeede a impiedeca erumperea inimicitiatoru .
se parasimu patri'a sustienuta de veacuri in spinare cu sangele si averea nostra ?
, cari se tienu de dieces’a sa , fu intempinatu la N a s e u d u cu solenitate de unu banderiu de calareti romani , cari aveàu cu sine mai multe flamure cu inscriptiunea „ 186 “ Conducatoriulu acestui banderiu , aretandu la inscriptiunea amintita , dechiarâ , câ romanii d’in Naseudu au venitu a aretà stima si reverintia dlui episcopu , pentru câ d’insulu fu singurulu prelatu ungurescu , care in anii epocali 186 au intratu in diet’a de la Sabiiu , colucrandu acolo la infiintisrea legiloru cunoscute , cari sunt petrunse de adeveratulu spiretu alu indreptatîrei egale , si care formeza credeulu politicu alu fia-cârui romanu adeveratu si sunt adencu sapate in anim’a intregului poporu romanu . – Episcopulu Fogarassy respunse , câ acést’a destintiune rara i causeza cu atâtu mai mare bucuria , cu câtu i se fece d’in partea unoru barbati , care nu se tienu de confessiunea sa ;
Ofiarii d’in armat’a permaninta , d’in dorobanti si granicerii seu d’in cadrele permaninte ale militiei voru preda aceste cunosciinte .
Revista diurnalistica . ( „ Pester Lloyd ” despre Romani’a , „ Hazánk ” despre liberalismulu partitei guvernamentale .
Inaintea evenimenteloru mai d’aprope Austri’a aliata cu Prussi’a , ca capi ai Germaniei , au potutu pune in contr’a nostra 80 milione de omeni , legati intre sine prin conventiuni si organisatiuni riguroase , militarie . Adî , poterile , ce incungiura Franci’a sunt nedependinti .
Ea are se reinnoesca federatiunea cu Ungari’a .
Belgi’a si Elveti’a sunt neutrali .
noi d'in contra espunemu florea natiunii − a junimei — periclului resbeleloru sterpe si florea seu câ se usuca cadiendu pre campulu batalieloru seu reintorce vescedîta si mutilata in sinelu familiei , ca una greutate si dreptu semnu de suferintie fâra a se mai ocupa cine -va de ingrigirea restului unei vietie dorerose .
Apoi face cunoscutu câ Maj .
Nefiindu alte obiepte la ordenea dîlei , siedinti’a se inchiaia .
consiliarii Bologa si Macelariu .
Sentinti’a contra fostului consiliariu de tribunal S c h w a b s’a enunciatu astadi .
De si considerandu faptulu d’in urma omulu vine la idee curiose despre activitatea argintiloru nostri diplomatici , totu -si in acestu casu specialu se pote mangaià cu impregiurarea , câ acestu nunciu alu loru a sositu si la cabinetulu francesu numai in momentulu d’in urma .
N y á r y , notariulu casei boeriloru face cunoscutu .
” M. Sa respunse : „ Ve multiamescu pentru sincerele dorintie si speru chiaru cu aceea si sinceritate , câ missiunea Dvostre , alu carei -a scopu este
Votarea definitive a proieptului acestui -a se va face in siedinti’a mai d’aprope .
Daca ar ’ fi atâtu de enrgiosu in tote pârtile !
4 . Tribunalele consistoriale nu se potu sterge , pentru câ nu e casatorìa civile ;
− noi inca suntemu siliti a lucra si a munci cu sudori in frunte si apoi scadiendu contributiunile si greutâtile publice , restulu de abie ne scutesce de la fomete si abie ni acopere o sale amortîte de truda si de necasu .
Ea consta d’in trei pârti , despre cari lasâmu sê vorbésca tecstulu , care le insotiesce : „ Aceste trei mape aréta publicului situatiunea Franciei fatîa cu Europ’a , d’in trei epoce anumite : d’in tempulu restauratinnei , alu guvernului d’in juliu , si alu imperiului alu doilea .
Horváth , Gorove , Festetics si Audrássy .
Oratorulu ascépta , ca ministrii respectivi sê nu intârdie a face pasii cuvenintiosi pentru restaurarea , , Ludoviceului “ in folosulu natiunii magiare .
alu Danarii , Nr. Locninti’a Redactorului : Malul inf .
Autenticandu -te protocolulu siedintiei d’in urma , presiedintele pune pre mes’a casei scrisorile sortite , cari se trametu comisiuniloru respective .
Vien’a , 21 .
( Nr. 21 alu foiei , , Transilvani’a “ ) cuprinde urmatoriele materie
Dreptu idee conducatorie , i recumendâmu urmatoriele : 1 .
Emiliu Trauschenfels presinta casei petitiunea sasiloru d’in Brasiovu , cari ceru desfiintiarea abnormitâtiloru administrative , ce se oserva in Transilvani’a .
Ztg . ” urmatoriele : „ Cabinetulu Tuilerieloru se ocupa , dupa cum se afirma , cu deosebire de alianti’a intre Russi’a si Romani’a închiaiata de mai multu tempu , cunoscuta inse aici afara de tota indoiel’a numai de câte -va dîle .
” Proprietariu , redactoru respondietoriu si editoriu : ALESANDRU ROMANU Diet’a Ungariei Siedinti’a d’in 28 optovre a casei deputatiloru Presiedinte :
Urmeaza la ordenea dîlei pertratarea proieptului de lege referitoriu la votarea credetului suprenitoriu , cerutu de ministrulu interneloru .
éra deslegarea acestei -a inca nu e oportuna .
4 . Epistole agronomice .
De insemnatu este , câ corespundintele foiei „ Kôlu .
B. Gavrilu Kemény raporta in numele comisiunei finantiaria despre bugetulu ministeriului culteloru .
Roga ministeriului ; ca sê -i faca cunoscuti pasii intreprinsi pentru a complanà treb’a acést’a intre cetate si comendante .
“ — Vivant fokosiurile constitutiunali ! ( Cutremurulu de pementu ) d’in Americ’a sudica repetîndu -se mai de multe ori produse nenorociri forte mari .
Raportulu acest’a se va tiparì si trecundu prin sectiuni , se va pune la ordenea dîlei .
Itali’a devenì libera , Olland’a a ruptu legatur’a care prin Limburgu si Lussenburgu o anesà confederatiunei germane , confederatiunea se disolvì , fortaretiele federatiunali nu mai esistu cetatea Mainz este a Prussiei , Landau si Germersheim e a Bavariei , in Rastadt sunt trupe badenesc , cetatea Ulm este assediata in comunu de Bavari’a si Würtemberg’a .