Or fi multe lucruri pe cari nu le aprobăm , din viaţa politică a d-lui Rosetti ;
Discuţia publică , o miruială la vot ! Cel mai suveran discredit se aruncă dar , cu o sistematică îndărătniciă , asupra instituţiunilor noastre , în cari naţiunea e în drept să nu vadă , în faţa celor ce se petrece în Cameri şi a celor ce se citesc zilnic în foaia oficială , decăt nisce formalităţi banale , menite a esploata buna credinţă publică , a satisface ambiţiunea şi interesele unor demagogi cu obraz de toval ...
« Românul » a respuns atunci , deschizend registrele sale delegatului d-lui Boerescu , spre a constata cu ce trăeşte d. Rosetti la Paris .
Dir Gladstone va avea , fără îndoială , portofoliul său .
Aceştia dispun de totul şi prigonesc pănă la al nouelea neam , pe cei ce nu se închină cu umilinţă ispravnicului - satrap , care taiă şi spănzură , la adăpostul atot-puternicilor representanţi din majoritate .
De administraţiune nici că mai vorbim .
pajurea nemţească atărnată pe sublima Poartă . Schimbările dar din Engletera , cari au produs multă măhnire la Viena şi Berlin , dar mulţumire la Petesburg şi aiurea , vor aduce de sigur schimbări şi în curentele politicei exterioare ale Europei , schimbări cari , dacă nu vor satisface toate ilusiunile optimiştilor , vor produce nuoi grupări ale statelor , ca pregătiri pentru acţiunea viitoare .
Vom vedea în ce mod are să se reflecte , în celelalte state ale Europei , stabilirea definitivă a raporturilor politice dintre Anglia şi Germania .
Nobilii lor creieri nici nu cred demn de a se îngriji de alinarea acestor suferinţe .
Păsurile din năuntru ale ţării fură , în veci , date după ceafă ;
S’au constatat – ni se pare - că « Românul » producea proprietarului seu un venit net de 30,000 franci .
Ajunşi aci , apoi dau zor de a vota fără desbaterei legiuiri , cari interesază mai mult statul , nelăsănd timp nici presei , nici chiar mandatarilor , pe cari ei doare inima de averea ţării , să discute acele legiuiri .
Contopirea individualităţii engleze , în cazanul cu mistere al cancelarului de la Berlin ar fi stins cu totul simpatiile Franţii , ceea ce nu eră , de sigur , în interesul Marei Britanii , Opiniunea publică engleză s’a pronunţat prin urmare , categoric în contra acestui curent de idei , şi această impunetoare manifestaţiune va avea urmări decisive pentru politica actuală a Europei .
În ori-ce caz , e chiar interesul vicepreşedinţilor , d’a nu lăsa lumea la bănueală , căci ori-ce bănueală asupra lor sau a amicilor lor asvîrlă desconsiderarea .
.. ROMÂNIA LIBERĂ , BUCURESCI , 3 APRILE 1880 Parlamentul mai are încă căte -va zile de lucru , apoi se va sfărşi şi a treia sesiune estraordinară .
Socoteală încheiată , din toată toba bătută în alergarea sa pe la idolii politici ai timpului , n’a resultat alt , de căt o situaţiune mai încurcată pentru ţară , o compromitere vedită a lealităţii guvernului ce umbla să joace diplomiţia europeană pe degete , ca şi cum oamenii ce o conduceau ar fi fost , prin părţile acelea de loc , cu capete de bărni !
Dar , se vede , că puţin ăl pasă de presă celui care ţine frinele statului in mână , căci nimic mal cu uşurinţă , ca budgetele , nu trece prin parlament .
După ce servă ca teascuri de stors poporaţiunea agricolă , agenţii partidei se trasformă apoi şi în instrumente de spaimă , cari să sfideze şi să comprime controlul public .
În năuntru , la deficite şi nevoi pipăite , se adaogă decepţiuni , batjocuri aduse celor mai frumoase idei .
Aşa s’a încheiat gălceava ?
Sesiunile parlamentare lungi sunt o slăbiciune a partidului de la cărmă , slăbiciune împărtăşită şi satisfăcută cu liberalitate de capul acestui partid .
Această sistemă care constă , în a amăgi ţara cu vorbe frumoase , în a- i impune representanţi prin vestita influenţă morală , în a abandona devotaţilor toate funcţiunile statului , spre a le împărţi pe la servitorii partidului , în a neglija lucrările serioase , şi în fine în a face cu neputinţă desbaterea amănunţită a legiuirilor celor mai importante , - această sistemă trebue sdrobită .
» Logofătul dreptăţii nu se zărea însă pe jeţurile « oamenilor de stat » ; d- sa dedese eri bir cu fugiţi . Să aşteptăm a vedea ce are să respundă mintagerul d. Stolojan , spre cocoloşirea acestei dureroase scrînteli politice , care a mai adăogit o pagină frumoasă la mărita cârmuire a oarbei noastre dreptăţi . ROMÂNIA LIBERĂ , Bucuresci , 5 Aprile 1880 Să începem prin cele din afară .
De aceea suntem convinşi , că ori-ce parlament , fie densul compus din elementele cele mai ostile ideilor d-lui Rosetti i- ar vota îndată betrănului slăbit de lupta îndelungată şi lipsit de mijloacele traiului , o recompensă pe care o merită .
Cea-ce ne întrebăm însă , pătrunşi de o adîncă îngrijire pentru viitor este acesta : În faţă unui cinism public de forţa celui de azi ce devine oare încrederea poporului , energia sufletească , moralul naţiunei ? Iată şcoala politicei d- v , în toată hidoasa goliciunea a înţelepciunei sale .
Mărturisim că sufletul nostru ar suferi , cănd împrejurările ar şterge acest sentiment din fiinţa noastră .
Aci erori neertate , dacă erori le- am putea numi !
Călătoria sa din urmă a deşteptat şi mai mult neîncrederea în cuvintele sale .
În loc să înbrăţişeze o politică înţeleaptă , în care foloase ţării să fie bine calculate , democraţii se aruncară orbesce la încercări de hazard ; în loc să cruţe , pe căt le era putinţă , energia şi avutul naţiunii , el îl cheltuiră cu măini sparte în profitul străinilor , sub cuvent că au scopuri mari de înplinit .
— că d. Brătianu le a respuns , întrebăndu -i dacă li s’a urît cum stau , şi făcendu -le tabelul nevoilor ce au să sufere , cănd or veni alţii la guvern .
Acest fapt este de ajuns pentru a considera pe d. Brătianu ca om nesigur .
D. C.A. Rosetti este unul din cei mai însemnaţi bărbaţi politici din Romănia , însemnat , prin crearea unui grup liberal şi prin conducerea lui de atăta timp , însemnat prin o lucrare nervoasă continuă în publicistica romănească , însemnat prin dărămările politice şi prin tenacitatea în luptă .
Cu toate acestea majoritatea majorităţii nu vrea să înţeleagă înaltele raţiuni de stat ale d-lui Brătianu , nici să apreţieze sentimentul său de gratitudine pentru d- nii Boierescu şi Cogălniceanu , ci cere cu ameninţări un minister omogen , adică roşiu-sadea .
Se ţin întruniri pentru îmblăndirea celor revoltaţi în contra vizirului .
Noe ne place a vedea pe d. Rosetti mai sus , mai mare ;
Apoi sub această declaraţiune vagă , se petrec salturi nebunatice şi o mulţime de ticăloşii în toată mişcarea statului romănesc .
curseră ca ploaia .
Dar ori-căt de mare ar fi vina noastră , totuşi este de nesuferit sistema de guvernare a intitulaţilor « liberali-naţionali » , cari strigă că numai ei iubesc libertatea şi naţionalitatea romănească .
Ilusiunile ce- şi făcea parte din ziarele străine , că ar fi posibil ca Regina să consimtă la disolvarea noului Parlament , în vedere cu obligaţiunile deja înaintate ce lordul Beaconsfield luase faţă cu alte puteri , - toate acele ilusiuni se pot privi actualmente ca absolut înlăturate , căci opiniunea publică engleză s’a arătat ostilă dorinţelor şi planurilor cabinetului conservator , şi , din momentul acesta , patronul politicei filogermane n’are ce mai căuta la cărma afacerilor marelui regat .
Bătrăneţele au nevoie de « doctorii întăritoare » !
Dar noi ce facem în faţa acestei sdruncinări , care trebue să ne îngrijască ca popor aşezat geograficeşce aci ?
Dar la toate apelurile sale patriotice , la toate mustrările sale părinteşti , revoltaţii ar fi respundend : supune -te , ori depune puterea ! E superat foc d. Brătianu şi cu al sei , în contra celor resvrătitori dintre ai sei ; sunt superaţi şi resvrătitorii , căci nu se ţine destula socoteală , că ei sunt « ţara » , deoarece ei sunt majoritatea .
Sub d. Brătianu , deputaţii au ajuns nişte funcţionari , aproape permanenţi în stat cari consumă o parte mare din puterea productivă a ţerii , dăndu -i prea puţin bine în schimb .
Fie -ne va permis oare să ne întrebăm :
În timpul guvernului conservator , organul d-lui Boierescu acuza pe d. Rosetti că ar fi trăind la Paris , nu scim din ce fonduri .
ori s’a făgăduit unuia un portofoliu , altuia despăgubiri pe la drumul de fier , şi aşa mai departe ?
De la tractatul de Berlin , cănd se credea că s’a pus temeliele unei ere de pace şi de prosperitate generală , pănă azi , Europa a trecut prin câte -va tremurături .
ce mărinimiă ! Să ni se permită a ne înscrie în contra acestor jocuri , nedemne şi pentru betrânul ce se onorează şi pentru o cameră care votează .
Capul unui partid trebue să remănă vultur , iar nu coropişniţă .
Iată ce ne întristează , că noi ne tocim credinţa , ne deochiăm lealitatea , ne compromitem interesele , pe cari va trebui să le apărăm energic într’un viitor , foarte apropiat .
Faptele voastre zilnice o ilustrează îndestul .
Votul Camerii , în această cestiune , să ni se permită a spune , este o manoperă calculată spre a produce alt efect .... D. Rosetti nu va priimi dotaţiunea pentru trecut .
Lucrurile acestea fiind pretutindeni , din comuna rurală pănă la tărgurile cele însemnate , nu mai impresionează mult pe bieţii cetăţieni , căci au început dănşii să le considere ca ceva firesc .
Ieri cu Ruşii , astăzi cu Nemţii , cu cine va merge măine d. Brătianu ?
Mesagiurile vin cu duzina şi trec prin secţii , ca nisipul printre degete .
Fenomenile cele dese din natură preocupă mai puţin mintea muritorilor .
Toţi suntem patrioţi , şi voim binele ţerii !
Cu căt entusiasm nu primirăm celebra programă a mazariştilor dd .
Omul care ţine la demnitatea sa lucrează spre împrăştiarea bănuelilor .
Dar , în fine , nu e aci tot răul . Să zicem un moment , cu idealiştii şi patrioţii de la putere , că ţara ar fi mai avută ca pămentul din Ofir , că ea nu simte de sacrificii materiale .
Boscu n’ar scoate cu mai multă repreziciune , din fundul unei pălării fermecate , fulgi şi sdrenţe cu carul .
Sub regimul democratic al d-lui Brătianu , acest fapt este constant , el face parte din sistema de guvernăment a patrioţilor .
Pe noi nu ne doare însă fiascurile « marilor oameni de stat ; » dar ne întristăm amar , că politica ţerii devine tot mai suspectă , prin întreprinderi de cavaleri rătăcitori şi prin călătorii necugetate , în ochii acelora către cari noi obicinuim a întinde măna şi a cere puternicul lor ajutor , cănd ţara se află în vremuri de vijelii .
E un grav pericul pentru naţiune ; un pericul de viitor , care se arată , în toată îngrozitoarea lui fiinţă , ori-cărui om care eşi dă osteneala de a reflecta puţin .
Nu putem da însă cu siguranţă numele urmaşilor d- lor Stolojan şi Leca .
În căte -va zile se speră dar , că politica Europei va eşi din incertitudinea în care se leagănă încă , considerând , pe de altă parte , şi atitudinea tot problematică a prinţului de Bismarck .
Nu va fi încheiat degia d. Brătianu oare-cari legături în misteriosul său peregrinagiu ?
D. Rosetti însă a refusat recompensa , declarănd , dacă ne aducem bine aminte , că se simte în destule puteri spre a munci şi a’şi căştiga păinea sa şi a copiilor sei .
Ţara cunoasce triumfala retragere de la Berlin şi laurii ce d- nii noştri de Meternic culeseră în palatul Radziwil . Tot ast-fel cu sgomotoasa călătorie a d-lui Boerescu , în cestiunea israelită , în care diplomatul nostru avu să măsoare mult , în lung şi în lat , anticamerile cancelarilor , ca să se întoarcă , la urma urmelor , tot cu stereotipul non possumus , pe care ţara el sfidase deja .
Suntem în contra , căci , după ce rare-ori vedem în capul unui departament căte un om capabil , şi acesta este distras , în timpul sesiunilor , de la ocupaţiuni mai producetoare pentru ţeră .
Organul cetăţii este deja informat , că d. Disraeli va depune demisiunea ministerului în măinile Suveranei , îndată după întoarcerea sa şi va recomanda , dupe usul constituţional , ca succesori de drept pe capii oficiali ai partidei liberale , pe lorzii Granville şi Hartington .
Am zis şi o repeţim , că noi cei d'ăntăi , d’am fi în parlament , am propune recompensa betrânului luptător , căruia viitorimea , mai puţin pasionată de căt cei din lupta zilei , ei va recunoasce multele merite .
Budgetele , lucrul cel mai de căpeteniă dintr’un stat , şi în anul acesta , s’au citit şi s’au votat , în trei zile .
N’avem destule cuvinte ca să’l desaprobăm şi să condemnăm pe cei ce’l comit .
Oamenii cu minte , cănd scriu şi subscriu ceva , cănd se afirmă sgomotos în ţară cu o demisiune , trebuesc să aibă motive serioase pentru un aşa act , şi mai ales cănd actul este o protestaţiune ca cea a d- nilor Chiţu , Fleva şi Giani , aruncată în faţa amicilor politici .
.... Dacă ne vom întoarce acum la cele din năuntru , vom constata zăpăceală pe toată linia .
Unele ziare cred că Regina ei va încredinţa chiar îndatorirea de a întocmi noul cabinet .
Se şoptesce , între alţii , de d. Geani , unul din iscoditorii revoltei parlamentare şi de d. Slăniceana , celebru prin cunoscinţele sale geografice . ROMÂNIA LIBERĂ , BUCURESCI , 1 APRILE 1880 S'a făcut agurida miere .
Dacă acest fapt ar fi întîmplător , l’am constata cu durere şi tot l’am imputa cu asprime celor ce’l severşesc , cerăndu -le să nu mai cadă într’un astfel de păcat .
Faptele vorbiră , credem , în de ajuns .
Iată unde duce pasiunea oarbă de putere ...
Ţeranul fu aruncat pradă la voia întreprindetorilor , lacomi şi răpitori , ai armatei rusesci , îmbrăncit de însă -şi măna democraticului guvern .
Sciut este că politica conservatorilor englezi , în cestiunea Orientului , era politica tradiţională a păstrării împărăţiei turcesci şi a opririi căt se poate a înrîurirei rusesci din Turcia , politică a cărui scop final era asigurarea intereselor comerciale englezesci în Orient .
Nici un control serios asupra averii şi asupra reformelor ţerii .
Un scriitor zicea , cu drept cuvănt , despre mersul politicei engleze , că « în Anglia , principiile de reformă se traduc în legi , numai cănd ele au devenit adeverate nevoi sociale ; că legile , o dată stabilite , ele mor de bătrăneţe ; că introducerea roţii ministeriale , de la o partidă la alta , e tot-d’a-una cerută de motive foarte puternice » .
Situaţiunea se încarcă mereu .
Nici marelui nostru cancelar nu -i a eşit cu plin .
Dară să ne întoarcem la un alt punct din sistema de guvernare a d-lui Brătianu .
Pe colina suveranităţii , fabrica de legi a d-lui Brătianu ş’a uns acum , la spartul tărgului , roţile ţapăn şi toarnă la legiuiri , cu iuţeala celui mai înfocat patriotism .
Noi nu iubim pe d. Rosetti , dar el stimăm .
Nepăsarea şi neadeverul se încrucişiau , în socoteala naţiunii care munceşte şi scump plătesce .
Faptele guvernului şi partidului preşedut de d. Brătianu , din zi în zi , mai mult ne desiluzionează .
D. Brătianu apără pe colegii sei din grelele vremuri ale revizuirei constituţiunii , oferă pretorianilor portofoliul instrucţiunii publice , le făgădueşte pe al justiţiei şi resboiulul , ei ameninţă că se va retrage din cabinet .
Situaţiunea se încarcă mereu .
Procesul nostru nu descinde la sumă .
Sir Gladstone a simţit periculul nesiguranţii în care se arunca Anglia , dacă ar fi contribuit , cu partea ei de autoritate şi de putere , să ridice , în regiuni şi mai înalte , prestigiul şi preponderanţa Germaniei .
de- şi plăngea vaca ce perea de lingoare ; de- şi privea cămpul , nearat şi pustiu , - postelnicii oblăduirii atunci o străngeau mai amarnic în chingi , să scoată şi paraua de colivă , ca să plătească birul , fastul politicei democratice , cu înscenări pompoase , cu parade , cu luminaţii , cu prănzuri somptuase , încăldite de cel mai spumos patriotism .
Populaţiunea judeţelor este împărţită în doue tabere : învinşi şi învingători politici .
Vice-preşedinţii şi- au reluat scaunele , d. Boierescu a fost satisfăcut , d. Cogălniceanu a primit schimbările introduse în legea sa .
Şi tot uităndu -se după steua promisă a fericirii , biata naţiune eşi frănse junghetura .
Acum că vice-preşedinţii demisionaţi s’au întors la scaunele lor , să ne fie permis a- i întreba : Cari sunt multele cestiuni de primă însemnătate astăzi la ordinea zilii , în privinţa cărora sunt în desacord d- nia-lor ca majoritatea Camerii ?
dacă n’ar fi cum -va oare-cari scăpări de condeiu pe la evaluarea veniturilor , destinate a masca şi alte goluri budgetare , neobservate azi de gloata nevinovată a poporului jumulit .
Acelaş succes negativ avu şi pelerinagiul d-lui Brătianu , din care , pănă acum , noi nu vedem a fi eşit , de cît nisce sgripţori nemţesci , aninaţi de democratica sa persoană .
Englezii n’au voit însă să primească rolul umilitor de a merge înhămaţi la carul scopurilor resbelnice ale « omului de fier » .
Nici d. Rosetti , om zis cu tărie de suflet , n’a sciut să remăie acvilă .
Nu vom face acum bilanţul activităţii sale , în aceste cinci luni , cari au înghiţit , în democratice diurne , atăţia bani din sudoarea ţăranului .
Este o viaţă publică ce are un sens ; care presintă un şir , o desvoltare proprie , firească şi folositoare causelor publice .
Şedinţele de noapte ale Camerii au fost un scandal , despre care ne este şi ruşine de a vorbi .
el micşorează chiar de va refuza acea gratificaţie , căci totul apare înscenat spre a produce un aseminea efet .
Această lămurire o cere opiniunea publică , despre respectarea căreia s’a făcut atăta paradă altă dată de aceşti domni .
Dar parentesa deschisă pentru acest fapt fuse cam largă .
Vom vedea dacă vice-preşedinţii ţin la demnitate . ROMÂNIA LIBERĂ , BUCUREŞTI , 2 APRILE 1880 « Ilusii perdute : eacă signatura timpului , în care trăim » ... Din nefericire pentru noi , autorul ce sculptă această ideiă , în fruntea uneia din cele mai preţioase scrieri ale epocii , a dovedit , în contra tutor generoaselor protestiţiuni ale optimiştilor de sistemă , că observaţiunea sa era adeverată şi profundă ; că era concentraţiunea , într’o singură frază , a întregei noastre mişcări .
Suntem datori a desaproba această deprindere şi a o condamna , ca periculoasă intereselor statului .
De aceea este bine să cunoascem ideile ce s’au afirmat de liberali în lupta din urmă , spre a putea să legitimăm presupunerile noastre .
Acolo este dar o politică ale cărei interese sunt mişcate de o raţiune , luminată şi sinceră , nedăspărţită de adeveratele interese ale naţiunei suverane .
Se poate ca , astăzi , d. Rosetti să nu se mai simtă în destule puteri de a munci , şi , sdrobit de multa sa activitate politică , să simtă necesitatea repausului .
apoi l’am vedut rupănd acel tractat şi înglobăndu -se în acţiunea rusească .
Căte mari speranţe de o regenerare politică nu născuseră , în adever , sub farmecul declamaţiunilor ce organele « marelui partid » debitau zilnic naţiunii , pe cănd aveau onoarea de a fi în oposiţiune , făcend pe naţiune să creadă că nu va fi fericită , de căt atunci , cănd oamenii poporului vor ajunge la cărma afacerilor ei publice !
Nu vom sta să analisăm aci o sumă atăt de complexă de cause , cum e aceia care decide despre resultatul unor alegeri .
Totul atărnă de împrejurări .
Căţi nu şi- au pus încă întrebarea : De ce e vară în Iulie ?
Cogălniceanu şi Boerescu remăn tot în slavă , pînă la nuoile disposiţiuni ale statului major .
Aceste idei se pot resuma , în ceea ce privesce pe Turcia , în puţine cuvinte : Disoluţiunea Turciei europene , în folosul populaţiunilor creştine , ce locuesc într’ănsa , iar nu în profitul nici al Rusiei , nici al Austriei , şi prin concursul tuturor puterilor Europene Isbuti -va sau nu această politică nouă ?
O aseminea lămurire , - sinceră şi deplină , este necesariă , cum zicea însuşi « Românul » , atăt pentru d- nia-lor căt şi pentru ţară ; căci de nu vor da -o , din doe una : Sau cu uşurinţă scrisu -şi -au demisiunea , sau demisiunea fost -a o punte de trecere la satisfacerea unor interese sau ambiţiuni personale .
Boierescu şi Cogălniceanu , cărora prin gălceava din partid , li se face posiţiunea cea mai umilitoare .
E imprudenţă din partea unei majorităţi , ce se mişcă după stimulul d-lui Rosetti , de a vota un aseminea apanagiu capului seu .
Puternicilor puţin le pasă de suferinţele lui .
Vina poate este a noastră , căci am credut pe om şi pe partid mai buni .
Vom constata însă un alt punct din nenorocita sistemă a partidului , ce guvernează ţara .
Organul oficiului nostru de externe a declarat , în zilele trecute , cănd se făcuse multă vorbă despre scopul căletoriei d-lui Brătianu pe la Viena şi Berlin , o politică neutrală , pe care am cerut -o şi noi , cănd am discutat ipotezile viitorului conflict , pe care ce e drept , a susţinut -o mult d. Boierescu , pe cănd se afla în luptă cu d. Brătianu .
Ca om prevedetor şi convins de tăria ideilor sale , ilustrul tribun n’a încetat dar d’a suna , în discursurile sale de meetinguri , coarda alianţei , către care înclinase conducetorul politicei conservatoare .
După informaţiunile noastre , am spus publicului , că vice-preşedinţii au condamnat sistema politică a d-lui Brătianu , care a luat apucăturile unui vizir , ce nu se consultă cu membri partidului , ci dă numai ordine ;
Scim că , dupe revoluţiunea de la 11 Fevruare , s’a votat d-lui C.A. Rosetti o recompensă naţională de o miă de galbeni pe an .
De aceea vedurăm pe lordul Beaconsfield desvoltănd oare-care energie , în zilele din urmă ale resboiului , spre a opri progresele armatei rusesci spre Constantinopoli , apoi luănd parte la congresul de la Berlin , felicităndu -se cu crearea unei Rumelii-Orientale şi cu fortificarea graniţelor turcesci din Balcani , şi în fine neinteresăndu -se de plângerile Grecilor în privinţa rectificării graniţelor conform tractatului .
.. Citind cine -va mulţumirea marelui Patriot către generoasa lui Adunare , remăne înmărmurit .
In alte ţerii , fie-ce partid are o politică anume determinată , aşa în căt şcii la ce să te aştepţi de la fie-ce om , pe care’1 vedi la guvern .
Aceşti liberali au dobăndit acum încrederea naţiunii şi vor fi , azi-măine , chiămaţi la guvern de către regina Victoria , spre pune în aplicaţiune ideile lor .
Aşa este considerat şi în Europa .
Noi ne scutim de displăcerea de- a o mai reproduce .
Ceea-ce se petrece la centru este nebăgat mult în seamă , din cauză că tîrgul e mare , dar ceea ce suferă provincia e revoltător .
Actul n’ar trebui să treacă posterităţi .
Şi atunci un căntec general de admiraţiune : Ce patriotism ! ce abnegaţiune !
Lenevia , nepriceperea , câştigul personal şi reaua credinţă formează atmosfera în care trăiesc mai toţi cărmuitorii noştri :
Să ne întoarcem la cele începute .
I vom vedea însă cum au să înnoate în apa nestatornică ce au deschis acum ţerii .
Ei neglig lucrările cele mai importante , pănă în zilele din urmă ale sesiunii .
Budgetele s’au votat cu ghiotura şi la vreme de noapte , cănd toate jivinile cad pradă în braţele nesimţirii .
Ori-cătă bunăvoinţă am pune , ne- ar fi imposibil , în punctul unde au ajuns lucrurile , să mai descoperim azi o singură parte , una cel puţin - în care viaţa noastră politică să nu presinte , ochiului ceva mai atent , semnele strigătoare ale unor răni ce o minează adînc , sub toate aparenţele amăgitoare , de cari puternicii zilei se muncesc să încungiure trista realitate . Sub raportul politicei esterne , nici un guvern n’a avut pănă azi o stare mai falşă şi mai critică , faţă cu puterile Europii , precum este aceea a « eminenţilor oameni de stat » .
Cearta celor doi cancelari , ruperea triplei alianţe şi apoi împăcarea celor trei împeraţi , urmată de demisionarea principelui de Bismarck , au emoţionat în deosebite rănduri opiniunea publică europeană .
Se afirmă , că d- sa ar fi şi pus mana pe secretul acestui mijloc .
Regulii , Catonii , Dantonii şi Voşigtonii noştri de patrioţi îşi încărcau frumos grumajii , pentru servicii aduse străinilor , de cruci şi de cordoane , d’ar trebui să le fie frică să nu se cufunde pămentul sub ei , - pe cănd poporul se simţea sdrobit sub greutăţile ce- i impuse mărinimoasa democraţiă roşie .
Astăzi , ne găsim în faţa unui fapt nou , menit de a aduce schimbări însemnate în gruparea statelor europene , şi prin urmare în politica generală a continentului nostru .
Cănd lucrurile trecură însă din sfera declamaţiunilor , din aceea a frazelor sforăitoare , a fagăduelilor galante , a principiilor şi teoriilor abstrase , pe teremul concret al dovedilor , al faptelor , al sancţiunei lor practice - atunci « ilusiile perdute »
De mult am spus’o , că prea puţin ne preocupă numele celor de la guvern ; singurul lucru ce ne interesează , în aceste vremuri de scepticism , este faptul .
Şi mai pretindeţi a fi partida viitorului !
Camera actuală însă a luat’o peste cămpi , votănd pe lăngă recompensa d’aici înainte , şi o dotaţiune de 432,000 lei d-lui Rosetti .
Şi de s’ar încheia totul aci !
Cea mai mare parte din deputaţi , vezend căt de mult căştigă , cănd sunt în exerciţiul mandatului lor , ţin mult la prelungirea acestui exerciţiu şi transformează ast-fel una din cele mai nobili sarcini din statul constituţional într’un apetit de diurnă .
ROMÂNIA LIBERĂ , BUCURESCI , 31 MARTIE 1880 Toată atenţiunea Europii este concentrată acum asupra strălucitei victorii ce partidul whig obţinu , în Anglia , cu ocasiunea noilor alegeri .
Maestru sectei politice , în loc să remăie tipul , cel puţin de o aparenţă înaltă şi desinteresată , cum trebuia se remăie , - d. Rosetti , leaderul democratismului romăn , se coboară a primi , în timpuri ca cele de azi , urgiă de grele , în care golurile finanţelor se astupă cu hărtii , - se coboară a primi plata luptei sale politice , de la 68 şi pănă azi !
Dacă am avea în capul statului nişte oameni , cari să facă în ori-ce moment onoare declaraţiunilor lor , şi cari să pună respectul ideii şi al cuvîntului dat mai pre sus de putere , n’am ridica nici o bănuială despre viitor .
Lucrul în sine este aşa de grav , în căt dacă motivele serioase lipsesc , conclusiunea e foarte desfavorabilă pentru aceşti domni .
Sofiştii au dovedit că ori-ce se poate susţinea pro şi contra .
Din toate espediţiunile diplomatice , Cavurii noştri se întoarseră ploaţi .
Despre cei mai mulţi nu mai vorbim , căci dănşii fac , din ducerea la Cameră şi la Senat , argumentul cel mai tare al nelucrării lor .
Nu le remăne să aleagă de căt între umilinţa remănerii în guvern , graţiă protecţiunii d-lui Brătianu şi toleranţei celor resvrătiţi , şi umilinţa eşirii din guvern , prin o demisionare forţată .
Şi dacă presa ar fi stat indiferentă în această împrejurare , tot ar mai avea oarecare scuză oamenii acum de stat , dar de timpuriu , şi în anul ăsta şi in anii trecuţi , presa a atras atenţiunea guvernului asupra budgetelor şi statornic a cerut , ca lucrarea şi desbaterea budgetului să se facă căt se poate mal amănunţită şi spre sciinţa ţării .
« Partidul democratic se impune zilei » eşi ziseră alegătorii .
Acest fapt este alegerile din Englitera , cari au dat partidului liberal majoritatea în parlament şi cari vor aduce acest partid la guvernarea regatului-unit .
D. Rosetti are dreptul de a aştepta recunoaşterea drepturilor sale de la adversarii sei , iar nu de la oamenii sei .
Dar ceea ce este mai întristător în acest fapt , este tactica conducătorilor partidului , în lucrările parlamentului .
La noi însă aşa ceva nu există :
Un cap de partit trebuie să fie şi să remăie acvilă , măndră şi puternică , prin consciinţa valoarei sale , prin serviciile desinteresate aduse patrii ; iar să nu cadă - cum ziceam ieri - în răndul umilit al coropişniţelor cari rod pămentul .
Cearta din familia roşiă , potolită pentru un moment , s’a început din nou şi cu mai multă violenţă .
Trista comediă a « ilusiilor perdute » merse din susprindere în susprindere , una mai desgustătoare de căt alta .
de aceea desaprobăm purtarea maiorităţii .
Nu înţelegem însă , de ce i se votează o dotaţiune aşa de rotundă şi pentru trecut .
Mănţinea -se -va însă guvernul actual într’o politică neutrală ?
sunt multe părţi în sistema sa de guvernare pe cari le condamnăm ; dar cu toate acestea , ori căt-de adversari am fi ai unor idei şi procederi d’ale sale , d. Rosetti este şi remăne unul din bărbaţii cari au luptat mai mult prin presă , pentru deşteptarea spiritului public şi împingerea lui înainte .
Că argumente se vor găsi în sprijinul acestui vot , nu ne îndoim .
Ceia-ce ne pare însă toarte semnificativ între toate , este opiniunea , aşa de acreditată în momentul de faţă că liberalii datoresc o mare parte a succesului lor intenţiunilor prea accentuate ale lordului Beaconsfield , de a intra în cercul alianţei austro-germane .
Reservăm această socoteală pentru altă dată .
Acest vot micşorează pe d. Rosetti , de va priimi gratificaţia clienţilor sei ;
Omul şi faptul nu ne iartă a trece răpede înainte .
În loc să mergem spre îndreptare , « ilusiile perdute » devin , din contra , signatura tot mai adăncă « a timpului în care trăim » .
În contra acestei tactice , ce o vedem în fie-care an , de cănd ţara se găsesce sub stăpănirea celor de astă-zi , nu putem întrebuinţa de căt cuvintele cele mai aspre .