avramandrei/histnero huggingface dataset:
Din partea oposiției a vorbit leaderul ei cu Szilágy Dezső .
cetitori în curent cu afacerea din Croația dela deschiderea dietei unguresci încoace .
Va se ḑică sĕ -i voteze ceva orbiș .
În casul de față însĕ ei nu s’au amestecat , ei au dat mâna liberă guvernului unguresc . Ce se atinge de insignii guvernul unguresc nu acceptează punctul de vedere al Croaților , după cum susține Szilágyi , căci Croații pretind insignii cu inscripții , pre când dênsul , - Tisza propune insignii fără nici o inscripție .
Și după cum ne asigură ḑiarele din capitala Ungariei , această afacere va preocupa dieta în sĕptĕmâna întreagă .
Opinia publică nu are nici o scire oficială despre tot lucrul .
Se scia cam dela început , ce va vorbì acest deputat .
După insultarea insignielor unguresci , se duce banul și ministri la Viena , se decide a se pune pajurile ear la loc , banul demisionează , însě ia asupră -și sarcina de a restabilì ordinea , în urmă demisionează și în locul lui nu se denumesce altul , fără se suspinde constituția și se denumesce guvernator militar .
În revista noastră am ținut pe On .
Ce privesce neclaritatea , în care guvernul presentează lucrul , domnul Tisza rĕspunde că el nu este mare gramatic ; și că sunt gramatici buni , dar rĕi politici , și gramatici rĕi , dar buni politici .
Pusă odată această cestiune pe tapet , era lucru natural , că desbaterile vor lua dimensiuni mari .
Fără a le reflecta în merit , se scusă față cu invinuirile , ce i se fac .
Ministrul president Tisza rĕspunde vorbitorilor de până acum .
Dênsul propune , a se pune guvernul sub acusație , pentru că a tradat interesele Ungariei în douě direcțiuni , pe de o parte prin aceea , că afaceri , pur interne unguresci , le- au tractat cu ministrii comuni din Viena , de altă parte prin concesiunile guvernului , vaḑa Ungariei a suferit naufragiu față cu Croația .
Dênsul ’ și esprimă mirarea , că guvernul cere încuviințarea pașilor făcuți față cu Croația , fără a spune cu un cuvênt cel puțin , din ce cause s’a născut neînțelegerea cu Croația .
Guvernul începe a pacta cu deputații croați , cari fac pendentă întrarea lor în parlamentul Ungariei dela restabilirea constituției în Croația , și pe când se credea , că se restabilesce ordinea legală , demissionează ministrul pentru Croația și prin aceasta s’a tăiat ultima legătură a guvernului cu Croația .
Din stânga estremă a vorbit deputatul Hélfy Ignácz .
Se întreabă vorbitoriul din ce motiv a făcut guvernul ceea , ce a făcut .
În celelalte insigniile cu inscripție croată dela 1868 încoace nu Tisza le- a afigiat .
Face împutare guvernului , că nu voesce sĕ clarifice situațiunea , că a adus întreaga Ungaria în neliniște și că a blamat reputația Ungariei .
Se roagă a se primì propunerea guvernului , de a pune insignii fără nici o inscripție .
Invitatia adresata inteligenţei , fie cu gura , fie în scris , spre a afla condiţiunile … sub care e de dat postulu de redactor .
Aaron Florian Șaguna , 8 decebrie 1852 : După ce bărbaţii noştri de litere s- au convins că tipografia tânără a clerului nostru dezvoltă o vitalitate mult promiţătoare pe terenul literaturii bisericeşti şi şcolare , au făcut şi acel prospect că tipografia aceasta naţională ar fi chemată a înainta şi interesele naţionale pe terenul jurnalisticii , de care naţiunea noastră are mare trebuinţă .
Din fiecare număr al jurnalului îmi va împărtăşi Domnul Redactor câte un exemplar , cel puţin cu o oră înainte de tipărire , spre vedere şi aprobare , iar articolii cei mai momentoşi mi- i va comunica cu mult mai înainte , înţelegându -se de la sine că dacă din anumite motive vreun număr al nu va dobândi aprobarea mea , acela nu se va publica .
al 9-lea , 31 ian. 1853 - Pentru a putea continua jurnalul acesta , editura a poftitu pe Dl .
Aaron Florian , 28 ianuarie 1853 : Denumit fiindu prin decretulu înaltului Ministeriu de Justiţie coredactor la „ Buletinulu legilor imperiului ” din Viena , mă simtu îndatoratu a corespunde chiemării ce mi se face şi a ocupa postulu ce mi se ofereşte .
Din privinţele acestea , inteligenţia m- au provocat ca să înfiinţez , în tipografia noastră , un jurnal naţional .
Dr. Pavelu Vasici ca să primească asuprăşi sarcina de redactor respunzătoriu , până atunci până când se va putea afla altul .
Întemeetorul ziarului nostru , Marele Şaguna , ne- a îndemnat şi ne- a impus să facem politica aceasta , singură corespunzătoare puterilor noastre .
1853 : Ziarul nostru a făcut totdeauna , dela întemeere până astăzi , şi va face şi în viitor politică de apropiere , de înţelegere , de aplanare a divergenţelor [ ... ]
– Adese ori vi s`a itămplatu să intălniți in călătorii chipuri ciudate , care se deosebescu cu totul de ceilalți oameni , atăt prin figură căt și prin maniere , ființe tăcute , ințepenite , comice și comode care -și inchipuescu că lumea și oamenii sunt făcute numai pentru densele , care , sau nu te onorează nici cu unu cuventu , sau cănd iți vorbescu te facu să suferi supliciuri , figure a cărora vedere te face să casci de uritu , ori să te infuriezi , intr`unu cuventu – Engleji !
De mergi in citty din Londra te convingi că așa trebue să fie , căci sufletul nu găsesci in ei .
Dacă n`ați fostu , nu veduceți !
acum o țară intreagă , locuitp numai de asemene ființe !
CONVORBIRI LITERARE PE MALUL MĂREI . ( Urmare ) , IX . Fost`ați v`odată in Englitera ?
Și dacă din intămpplare vre unu puncyu albastru se vede căteodată la orizontu , de indată se ridică de pe pămentu vre unu balauru de fumu din gura unei mașine și- lu astupă , ca nu cumva să se puie vre unu omu pe visuri și să uite a lucra la mașinele din fabrice .
D`aceea nu ve duceți in țara acestor oameni ! Dacă te impingu interesele , și- ți place s`audi vuindu mașinele , să resufli aburi și fumu , du -te ; ear dacă ești ca mine fiul unei țeri meridionale , născutu sub unu ceru limpede și albastru deprinsu , nu la vuetul mașineilor , ci la sunetul talangelor , nu te dce !
sunt atatea mașinei , incăt ; ți se pare că și oamenii sunt fabricați in ele .
Să ne ajute spre -a grăbi cu un ceas mai înainte unificarea sufletească a acestui popor .
Le aducem prin rândurile acestea urările noastre de fericire , lor , familiilor lor iubite ce ' întovărășesc credincios în viață , suportând greutățile , ce ne apasă pe noi toți de o potrivă .
Să muncim cu învierșunare , să facem să dispară cu desăvârșire toate urmele granițelor , create de numeroșii dușamni din trecutul acestei țări și România noastră scumpă să ajungă complect unificată , pentru totdeauna n despărțită , și închegată sufletește în blocul cel mai puternic ce- a fost vre -o dată pe lume .
ai aceleiași munci , apărători ai acelorași cauze sfinte , risipiți în colțurile depărtate ale județului nostru spre a le trimite din pragul noului an afectuoasele noastre salutări .
Le urăm deci cu duioșie tuturor colegilor noștri spor deplin la muncă , unire neprihănită sufletească și desăvârșită fericire .
Vremurile curg , curg mereu , lăsând în urmă timpurilor apuse umplute de uriașa suferință omenească și astfel iată -ne în fine și în anul 1927 ....
al 4-lea de la nașterea revistei noastre .
Așa să ne ajute Dumnezeu la toți .
Să rugăm pe Dumneze să ne trimeată în acestea îngerul unirei desăvârșite a întregului corp didactic , care să ne ajute apoi spre a învinge greutățile , ce- ar putea să ne iasă în cale și să ne lumineze mintea , să ne învârtoșeze puterele , cari să devină pârghia , sănătoasă de înălțare a acestui neam .
Cu o caldă colegialitate ne gândim la bunii noștri colegi , iubiți camarazi
Dorim să înlăturăm din juru -ne politicianismul , să piară discordia , să dispară gândurile rele și colegialitatea cea mai sinceră să sporească deplin între noi .
În pragul noului an ...
Impăratul Carol Cɧișinnă – Tipografia “ BASARABBIA ” Noua armată voluntară rusă Paris- Armata rusă formată după tratatul de la Brest-Litovsc în sudul Rusiei este alcătuită din voluntari ruși conduși de generalul Corniloff și Meyie .
Această independență se va menține printr’o conlucrare comună .
Basarabbia – Cɧișinnă , 1918 sept-1919 ian , nr.14 , anul I , pagina 1 Manifestul Împăratului Carol către popoarele din Austro-Ungaria O telegramă specială a ziarului Wolnische Zeitung publică următorul manifest .
În acest scop se va numi consilii compuse din deputații diferitelor naționalități din parlament care vor pregăti organizația în interiorul națiunilor și regula relațiunile dintre statele autonome .
Orașul Triest conform dorinței populației va avea organizație specială .
Guvernul meu este însărcinat să pregătească fără întârziere lucrurile în această direcție .
Ea a luptat împotriva Germanilor și bolcevicilor , despre dânsa personalitățile ruse cari sosesc din localitățile ocupate de astă armată mărturisesc că aceste trupe sunt cele mai alese și porniți din cetățeni aparținând tuturor partidelor politice din Rusia .
, , Sunt decis să procedez la înfăptuirea reclădirei Statului în spiritul principiilor admise de Puterile Centrale în propunerile lor de pace .
IV . Această nouă grupare care nu atinge de loc integritatea teritoriilor Ungariei , acordă fiecărui stat național independența sa .
Austria corespunzând voinței popoarelor sale caută să devie stat federal înăuntru căruia fiecare națiune să constituie pe propriul său teritoriu ca o unitate de stat .
Până când se va legifera această nouă organizație de stat , toate instituțiunile de stat și legile de acum rămân în vigoare .
Au făcut socoteala că întrun cias poate merge de la 12 pînă la 15 miluri englezeşti .
Maşina cu aburi care îl trage este înaintea .
Acuma să îndeletnicească să facă mai multe încercări cu acest car şi de va izbuti , crede că guvernul va avia mare interes pentru întruducerea acestui fel de trăsuri în pricina transporturilor …
Dar vremea de îndreptare la cei ce cu dinadinsul voiesc a începe odată nu este trecută …
Un om singur este destul săl cârmuiască .
Destul este să vedem aceasta şi să începem cei care zicem că suntem floarea neamului a ne fi ruşine să fim mai jos decât pleava celorlalte neamuri Ion Heliade Rădulescu , 8 apr.1829 Una dintre primele locomotive din lume America – Nev York , 21 maiu 1830 – Un oarecare Morgan la Stokbridg a făcut o trăsură sau un fel de car cu vapor ( care se trage prin puterea aburilor ) întocmit întru un chip ca să meargă pe drum cu făgaş de fier făcut întradins … Întrînsul încap mai mult decât 20 inşi cu toată înlesnirea lor .
Înştiinţarea - Mai jos decât pleava celorlalte neamuri Trebuie să mărturisim , rumânilor , ca să nu ni se pară aşa cu greu că ruşine trebuie să ne fie că abia acum ne- am deşteptat şi am simţit lipsa ei .
„ Democrații ” In „ Cuvântul ” rusifilit „ Slovo ” un guguștiuc scrie un articol peltea .
Dupa stil și compoziție , înțelegem dece autorul se pecetluiește cu F. M !
... De când cu sacramentalele cuvinte spuse de Președintele de vârstă al Camerii după ( „ Sfatul Zulii ” ) cetire : „ Să rupem cu trecutul și în viitor s’avem inimi și mâini curate !
societatea pe acțiuni : Colea Lovib , Scheimberg , Ghendrich , Cogăn et .
D- sa care se pricepe la finanțe ca și Paun la gazetărie și- a și ras mustățile ca să fie mai englez !
comp , a început lucrările de instalare în & gt;Malo-Malina&gt ; a unei fabrici cu aburi :
Totu-deodata rogâmu pre acei p. t. domni , cari sunt in restantia cu pretiulu de prenumeratiune , sė nu indardia a- si rafui socotele .
argintu . “ 3 - 10 ” “ = 4 fl . – Redactiunea .
Apropiandu -se inceputulu anului 1869 , rogâmu pre p. t. doritorii de a avè acestu diurnalu , sè binevoiesca a grabi cu prenumeratiunea pentru ca de o parte sè ne scimu orientà in privinti’a nrlui esemplarieloru ce vomu avè a tipari , era de alta parte sè potemu incungiurà ori-ce neregularitate in speduirea diurnalului .
– Pentru Romani’a si Strainetate : pre anulu intregu 40 Lei noui , = 16 fl .
- “ 3 - 3 fl .
Eĭ sciŭ , din esperienţă , că de câte orĭ se scormonesc asemenea cestiunĭ , urméză pururea o reacţiune contră -le . Stare uimitor de revoltătóre , cel lovit , cel prigonit a ajuns să doréscă a nu se vorbi de suferinţele luĭ , pentru că se teme că , în loc d’a se împuţina , ele se vor măr si agrava .
Totuşĭ situaţiunea fraţilor nostriĭ de peste munţi e atât de detestabilă , in cât un organ românesc , comentând discursul d- luĭ Hollaky , ḑice că Româniĭ , în loc să se bucure că cestiunea Ardéluluĭ a fost scósă din noŭ la ivélă , eĭ tocmaĭ se tem ;
căcĭ dragostea Maghiarilor , nu le- a fost nicĭ odată spre bine .
d. Pompiliŭ Piposiu va fi redactor responsabil al Tribuneĭ . * Din când , în când , ca o vox clamantis in deserto , să aude chiar în Dieta actuală a Ungarieĭ , resunetul durerilor , suferinţelor şi nefericireĭ ce nefastul regim maghiarĭ , revarsă asupra Transilvanieĭ şi în special asupra imenseĭ maiorităţi a nemaghiarilor .
Aceɛtea le- a spus un om care , sub presiunea haionetelor , a fost ales deputat în cercul Zaranduluĭ .
se vede că propunerile falnicióse ale guvernuluĭ , propunerĭ de împăcăciune , i- aŭ redus la tăcere .
Românii decĭ nu maĭ aŭ nimic bun de asceptat de la nefastul regim unguresc !
Totuşĭ , cu ocasiunea desbateriĭ generale a bugetului , deputatul Arthus Hollaky , representantul cerculuĭ românesc al Zarandului , de şi ales cum s’aleg în Ungaria partisaniĭ guvernuluĭ , a rădicat glasul pentru Transilvania , a arétat că ea e tratată ca o fiică vitregă ; că pentru a fi alegător să cere un cens maĭ mare de cât în Ungaria ; că funcţionariĭ , care fac pe copoĭ electoralĭ , sunt favorisaţĭ , chiar când comit abusurĭ ; că , în sfârşit , în Transilvania nu se vede de cât persecuţiune , nedreptate şi sărăcirea poporuluĭ , care nu face de cât plătesce dărĭ , fără a i se da în schimb cât de puţin din punt de vedere cultural şi al onestităţiĭ .
DE PESTE MUNŢI Pe timpul cât d. S. Albini , redactoru Tribuneĭ îşi va face la închisóre pedépsa la care a fost condamnat , în urma procesuluĭ intentat de d. Partenie Cosma .
Saşiĭ aŭ deputaţi în acea Dietă ; dar după cele întâmplate , lunele trecute , cu unul din representanţiĭ lor , eĭ par a fi amuţit ;
Acest ziar , însă , cu cît are marea importanță pentru noi cei din regat , cu atît pentru basarabenii din baștină și cari își duc viața în întunericul care -i apasă , nu prea poate fi de folos .
Le mulțumim la toți pentru această primire simpatică care ne- o fac .
Celelalte ziare cu osebire & lt;universul&gt ; , & lt;secolul&gt ; ( național liberal ) & lt;Țara&gt ; anunță în termeni destul de prietenoși apariția „ Basarabiei Reînoite&gt ; .
Aceasta o vor face cu- atît mai mult , cu cît sînt în de- ajuns de cunoscători în ceia ce o privește .
La dînsul colaborează mai mulți scriitori meritoți și cunoscători adînci ai vieței politice și sociale din Rusia .
Ziarul conservator ieșean „ Evenimentul ” pe lîngă vre -o 2 articole publicate și privitoare la ziarul nostru , salută în următorii termeni apariția gazetei noastre : „ Ieri a apărut primul număr al ziarului anunțat : „ Basarabia reînoită ” .
Cei strînși în jurul acestui ziar vor lămuri pe cei necunoscători , de cum stă cu adevărat chestiunea basarabeană .
Dorința „ Evenimentului ” că vom folosi fraților din Basarabia dacă ziarul nostru va pătrunde acolo ie realizată , de oare-ce pentru Basarabia tipărim acest ziar și acolo trimet toate numerele care le tipărim .
– Vom reveni .
Ea ne va ținea în curent cu mișcarea din Basarabia .
Ziarul , din acest punct de vedere , va aduce mari foloase chestiei naționale .
Ziarul conservator & lt;patriotul&gt ; din București scrie următoarele : & lt;a 1= " " a= " " aproviziona= " " apărut= " " care= " " chișinău= " " confrate.= " " cu= " " cînd= " " de- o-camdată= " " din= " " emanciparea= " " fraților= " " iași,= " " la= " " latine.= " " litere= " " lungă= " " lupta= " " luptă= " " naționalist,= " " no.= " " noului= " " noștri= " " organ= " " pentru= " " politică= " " până= " " reînoită”,= " " rusia.= " " sa= " " se= " " sfînta= " " succes= " " tipografiele= " " tipărește= " " urăm= " " va= " " viață= " " vor= " " ziarul= " " și= " " „ basarabia&gt ;
Ziarul & lt;basarabia reînoită&gt ; numai dacă va putea fi pus la îndămîa celor de peste Prut , își va ajunge scopul lui adevărat .
Sîntem încîntați că acest ziar va pune în curent opinia publică romînească cu ce se petrece din punct de vedere naționalist , economic , social , politic a unei părți din romînime , care stă răspîndită între văile dintre Nistru și Prut .
Ziarul prezintă un deosebit interes și ie menit să lumineze calea fraților noștri din Basarabia .
Era pe aci să me confund în amintirile dela țeră uitând , că am să -ți descriu impresiunile ce le- am avut când am intrat în oraș .
Dee Dumnedeu să nu fie numai acesta .
Cu tote că pela sate omenii sunt mai simpli , ei n'au atâtea considerări , nu se șciu preface , in tote li se vede sinceritatea și o inimă mai curată .
Casele mari și înalte .
Intru atâta incât visul celor ce au stat în fruntea acestei frumose idei să se realiseze ....
Scrisori intime Sibiu , Septembre 1886 Scumpa mea amică !
« Căci numai astfel va pute să steie la inălțimea chiemării sale școla care se va și deschide dilele aceste,-in disa Românului- » Dee Ddeu să fie intr'un ces bun !
Nu -ți poți închipui , scumpa mea , ce suveniri plăcute mi- au remas dela țeră .
Așa e , vieța dela sate mi- a fost forte plăcută , și pari că e o vecinică umbră ce mă urmăreșce .
Omenii aceștia niciodată nu se pot asemena cu cei dela țeră .
apoi la conducerea internatului și mai departe mi s'ar păre că acesta școlă ar fi menită a da mai multă cultură superioră copilelor , cari au să trăescă in orașe și să se inverte tot prin salone .
O salutare rece , un bine-ai-vinit nesimțit și apoi ai gătat -o .
Privind pe ferestră , ochii -mi intimpinau o mulțime de omeni intre cari și cunoscuți ai mei .
că numai edificiul e așa de pompos floricelele inse se cresc intr'ensul astfel , precum o pretind interesele națiunii nostre : să se crescă » inimi româneșci , econome bune și femei culte .
Ț -am fost promis , că îndată ce voi sosi acasă , o să -ți scriu , cum am aflat orașul și ce impresiune a facut el asupra mea , după ce atâta timp nu l'am vedut .
Dar , șcii tu dragă , când me gândesc serios la împregiurările nostre la crescerea care ar trebui să se dee copilelor nostre conform acestor împregiurări .
Scomotul birgilor , alergarea omenilor în sus și în jos tote aceste mi se păreau atât de străine , atât de neobicinuite .
Intru în oraș .
Er de nu , să arătăm lumii .
Cu un cuvent , nu e ca pela voi .
Mare bucurie am avut vedend , că zidirea școlei de fetițe s'a terminat .
Sunt încântată de ea ! ...
Abia acasă la mine me aflai erbine , dar credeme scumpo , tot nu așa , ca la voi .
A ta amică Aurora .
seu apoi sortea poporului nostru să se intorcă spre mai bine .
Școla e arangiată cu cele mai moderne mobile și mijloce de invețăment : intrând în ea , ți- se pare că te afli într'o școlă de fete din München .
Agiungând la Kor-El-Sidri , trupele s- au dispărțit , și peste 5 zile cavaleria s- au întors cu 623 sclavi de toate vârstele și sexele și 1.500 boi .
Un călător rădică acum masca vărvăriilor împărtășind scrisoarea următoare , despre o asemene vânătoare , urmată în anul trecut : Ahmet-Pașa , guvernator de Senaar , s- au pornit la începutul lui Ianurarie , 1843 , cu oastea sa ca să facă o vânătoare de oameni în provinția așăzată între Nilul Albastru și cel Albu .
Plânsuri și vaete pătrunzătoare urma între acești nenorociți , când s- au dispărțit copiii de părinți și soții de soțiile lor .
Iar spre a se siguripsi de fuga robilor , soldații îi punea cu gâtul în o bucată de lemnu dispicat , cu mâna dreaptă legată de el , iar cu ceealaltă de șaua calului , târându -i în acest chip fără a se mai îngriji de dânșii .
Anul al XVI , No .
După aceasta expediție ,
Această pradă s- au împărțit în două părți , una pentru guvernu și alta pentru vânători .
însă acesta ca și multe alte era numai pentru urechea lesnecrezetorilor , adăpați de condeiul unor autori călători însâmbrieți ; căci tot în acea epohă , lăuntrul Africei se încrunta de șțenele cele mai cumplite .
armia s- au înaintit în țara de Borun , și la 19 fev .
Rămășița s- au împărțit între soldați .
În propunerile de civilizație , Pașa de Egipet giuruisă puterilor Evropei , că va desființa vânătoarea , ce se face în Sudan ( Africa ) asupra oamenilor negri ;
Pe cii ce nu mai putea merge , îi ucidea pe drum , din care pricină abie giumătate au agiuns la Kartum [ ... ] ”
Negrii se apăra cu bărbăția deznădăjduirei , și cii mai mulți au picat tăeți în bucăți .
Din acestia s- au păstrat pentru pașă numai 75 bărbați ( căci ceelalți era toți răniți ) , femeile și cu copiii cii mai frumoși .
Robii era în număr de 526 , dintre cari hirurgii au ales pe cii mai buni de soldați .
Vânătoarea asupra oamenilor .
Armele lor era arce și săgeți cu os de fildiș , de care nici un Eghiptean n- au murit .
Astfel călătorea 6-8 ceasuri pe zi , pătimind unii și alții de sete .
Acesti vânători se compunea din 2.950 soldați regulați , 1.000 Arabi călăreți cu 4 tunuri și 6.000 cămile .
Lăcuitorii se retrăsese pe oare-care movili , ce s- au încungiurat de călărime și s- au luat cu asalt de pedestrime .
După ce s- au luat proviantul trebuitor , satul s- au ars .
Din pricina asta , el își alungase boii în pădure și de acolo afară pe câmp .
Atunci Mărăcine s- a deșteptat și a alergat repede la locul cu pricina .
Boii tot păscând de- a lungul pădurii s- au dus până la un pârâu din apropiere și fiindcă nu prea cunoșteau codul penal , au trecut pârâul drept pe moșia lui State Bucluc , unde s- au apucat să pască cu multă poftă semănătura tineră .
Norocul , că ei se mulțumi-se-ră numai cu atât .
Spre seară însă le ducea în câmp la iarbă , unde îi lăsa să pască pe răcoare până se săturau .
– începu el să înjure .
Mai ai și tu nas să -ți bați joc de alții !
- Credeam că s- a întâmplat cu tine ca omul acela , pe care l- au mâncat lupii , de n- au lăsat din el decât încălțămintele .
Era în stare să le rupă picioarele .
Dar mai târziu , când animalele au îneput să pască din nou , el a adormit ca mort .
La 17 ani fata are cea mai mare largime la fete , iar la baieti la 18 ani .
la băieti trebuie sa mergem până la al 13 -lea .
Despre asta nu spui nimic !
Mie mi- au luat minteanul pentru o greșeală făcută de boii mei .
Mai întâi îți vine minteanul și apoi tu .
Amanetul Nicolae Mărăcine își alungă supărat boii din pădure înspre câmp .
Când se ziuă , el se sculă și- și vedea de treburi .
Nevasta îl aștepta în mijlocul curții .
Cat despre statura , baietii sunt mai mari de la 5 ani , dar de la al 7-lea la al 9-lea an , fetele si baietii au o crestere aproape egala , dupa care baieti iar le intrec timp de doi ani .
Oamenii , fără vorbă multă , i- au luat amanet frumosul lui mintean .
Și uite ce a pățit : Într- o noapte , pe când boii ședeau întinși în câmp pe iarbă , Mărăcine nu putuse să adoarmă deloc .
Bănuiala lui avea temei , căci abia ajuns în marginea satului , îl striga un tânăr glumeț .
Mărăcine supărat teribil răspunse : -Mă , bețivule !
Când erau zile călduroase , Mărăcine își ținea boii în grajd , ca să nu -i chinuiască muștele și țânțarii .
După aceea a sosit acasă .
Capul fetelor este mai ingust decat al baietilor si largimea prezinta , ca si lungimea , perioade alternative de crestere si stare pe loc .
Ce- i asta ?
-Vezi , minunea dracului , nene Mărăcine , boii se îngrașă din ce în ce și d- ta slăbești .
-Să vă fi mâncat lupii , când erați viței mici !
Na ! - Nu mă mai zăpăci și tu !
Dar ție ți- au luat boii pentru greșeala ta !
In rezumat , femeile ating deplina lor dezvoltare inaintea barbatilor .
La femei talia parca nu prea creste dupa 17 ani , dar la baieti cresterea tine chiar si dupa 18 ani .
Păzitorii moșiei , observându -i au început să înjure sălbatic .
El bănuia că în sat toți oamenii știau deja despre pățania lui , căci era obicei vechi în comuna aceea ca păzitorii , când amanetează pe cineva , să umble cu amanetul pe străzi și să înjure în gura mare .
Primele raze ale soarelui luminau înălțimile dealurilor , iar din sat răsunau tânguios sunetele clopotelor de la biserică .
de aici baieti sunt superiori in mod definitiv .
Mai departe bețivul Răsturnilă îi zise clătinându -se : -Ce Dzeu Mărăcinică , tu te împărțești când vii acasă ?
Cate al doisprezecelea an fetele au talia mai mare si ele raman astfel pana la al 16 -lea an ;
Nu ți- e rușine .
APEL Basarabeni ! Au trecut zece ani de la Unire , adică zece ani , de când ne- a fost dat de Dumnezeu să facem politică , ceiace înainte ne- a fost oprit .
Să dovedim Țării întregi , că noi știm a face politică cinstită , iar aventurierilor , criminalilor și pungașilor politici , să le spunem odată pe totdeauna : La pușcărie ! Altfel vom fi acuzați de istorie , că prin neglijența noastră am patronat tot cortegiul de crime și asasine politice , de cari suferă populația noastră pacinică .
Afară cu putoarea din Basarabia ! D. Iuliu Maniu în Basarabia Chișinau , 19- Autoritățile locale au fost înștiințate de ministerul de interne că primul ministru va întreprinde în curând o călătorie în Basarabia , spre a- și da seama de actuala stare de lucruri .
Nu ! Atunci care este vina ?
După atâția ani de încercări , avem tot dreptul de a ne întreba , dacă suntem mulțumiți sau nu de roadele acestei politici și cu același drept , îndată să răspundem categoric si tare :
La luptă deci , cu toții !
Rușine , ca noi cari credeam în cultură , civilizație , muncă și dreptate , să purtăm , jugul înjositor al unor ignoranți și aventurieri politici , pe cari o societate sănătoasă de oameni , de mult ar fi trebuit să -i elimine .
Basarabeni ! După zece ani de grele suferinți și încercări , nu mai avem dreptul să repetăm , că așa e , , politică romanească ” și să ducem jugul aventurierilor mai departe .
De aici marele succes al aventurierilor , șarlatanilor și săcăturilor politice , cari ne- au otrăvit viața făcându -ne să blestămăm tot ce e pe lume .
Destul a înșelat oamenii de stat de la centru spunând , că Basarabia fără dânsul nu poate trăi , ca pe urmă s’o sugrume , storcând toate foloasele personale , fără ca să dea nimic în schimb , inafară de sfidarea opiniei publice , demoralizarea generală , batjocora , alegeri cu forța , starea de asediu , foamete , jaf și iar jaf , ca în codrul Vlăsiei .
Algiu , George Lahovary , d. Ştefan Mihălescu , Vintilă Rosetti , Dianu , G Ionescu-Gion , Th .
La biserică a vorbit d. Gr. Ventura , în faţa Universităţieĭ d. D. A. Laurian şi d. Calmusky , care a început frumósa sa cuvêntare cu următórea strofă a poetuluĭ : Făclie de veghe pe umeḑĭ morminte , Un sunet de clopot în orele sfinte .
O lume alésă umplea biserica : eraŭ studenţĭ , ómenĭ de litere , presa .
Românul publică urmatórele : D. Lascar Catargiu , prim ministru a fost primit azi diminéță ( Luni )
Odată pe an și acesta cu ocasia discuției bugetului , apoi discuția e din cele mai animate , fie-care șef de grup ‘ și varsă focul asupra guvernului și asupra miserabilei stări de lucruri în Germania , în ceia-ce privesce înarmările .
Bebel a întrebat unde o se ajungă guvernul , cerând necontenit credite pentru trebuințele armatei .
Speranţă , Manliu , I. Bibicescu etc.
Rosetti , Lascar Catargi , col .
CRIZA MINISTERIALA Criza permanentă , în care sě svircolesce guvernul actual chiar de la întocmirea lui și mai cu sémă scirea că el va fi remaniat cu ocasiunea veniri M. S. Regelui în Capitală , aǔ facut sé circule ieri în oraș sciri fórte contradictorii .
Un vis , ce- şĭ móe aripa’n amar , - Ast-fel aĭ trecut de al lumeĭ hotar .
Apoi veni delegaţiunea societăţeĭ & lt;tinerimea romȃnă&gt ; cu o corónă , presa , ziarul Constituţionalul , ziarul Naţionalul , societatea studenţilor & lt;unirea&gt ; , ziarul Fȃntȃna Blanduzieĭ .
Printre asistenţĭ am observat , pe d- niĭ Titus Maiorescu , Laurian , Th .
Preşedintele Academiei romàne a depus o frumósă corónă din partea Academieĭ pe coşciugul mareluĭ nostru poet .
Din parlamentul german De obiceiu ședințele parlamentului german sunt forte puțin animate , ceia-ce cere cancelarul i- se dă .
Eruditul nostru om de ştiinţă , d. B. P. Hasdeu , a scris o scurtă , dar plină de un adevěr isbitor şi crud , amintire despre Mihail Eminescu .
În ședința de la 3 Octombrie discuția a fost viue între socialistul Bebel și ministrul de resboiu .
Acest articol va apare în Revista Nouă .
D. Peucescu , va fi însarcinat cu ținerea interimului , până la numirea titularului . /nu-mé-uitaunireatinerimea
137 – Seria II Marţi , 20 iunie , 1889 , pagina 1 Înmormȃntarea luĭ Eminescu Inmormȃntarea mareluĭ nostru poet Mihail Eminescu s’a făcut Sȃmbătă séră , tȃrziŭ .
etc. Patru discursurĭ s’aŭ rostit .
TELEGRAFUL ROMÂN Ediţia a II -a , Bucureşti Anul al II -lea No .
La mormènt a vorbit amicul intim al poetuluĭ simpaticul d- or Neagoe care cu cuvintele sale pline de o elocinţă pătrunḑětóre a estras lacrime din ochiĭ asistenţilor .
El spune că vara asta călătorind prin Franța , a vezut că acolo lumea crede că Germania pândesce momentul favorabil !
in audiență de către M. S. Regele .
pentru a năvăli asupra Franciei și cu drept cuvent se pote crede acesta de ore-ce guvernul actual cere mereu credite pentru scopuri militare .
Se zice că suveranil actuail doresc pacea , cu tote acestea în realitate el voesc se provoce resboie sângerose .
In Moldov’u nu poto locuitorulu sè -si cultive tierin’a fàra multe vite , multe oi , etc.
Se aproba sumarala siedintiei precedinta .
– – Acum remase a se vedé , ce sa face cu cei de la cari s’au luatu bani pentru patente .
Numai nefutiatorii de ciredi trebniescu supusi la plata de patente .
, prin care se inainteza projectulu de lege pentru ann contingent de 12,330 omeni d’in clasa’a anulni 1871 .
Candn a vediutn controlorii prin sate , a crediutu cà e una statistica , care se face .
Acésta e una erore de interpretare .
Proprietarii de mosîe se impunu la patente si pàna si locuitorii de prin sate sunt impusi .
Jn urma , toti locuitorii , cari aveáu preste 50 oi , erau supusi la patenta .
– – Se citeace ordinea dîlei .
novembre 1870 Siedinti’a se deschide la una ora d. m. Presiedinti a dlui G.Costaforu , presiedinta , apoi a dlui Laca George , vice-presiedinte .
Siedinti’a de la 30 .
Sunt proprietàti apoi , unde nu se facu alte caploatàri de caru de vite , alu carorn comerciu suplinesc agricultur’a .
Preaiedintele aduce ainte , comisiunile de pensiuni , comisiuni , etc.
D. Ministru de resbelu citesce ’ mesagiulu
Presiedintele mentiuneza cà , in urm’a incetàrii d’in vietia a dlui I. Beldimanu , colegiuln se declara vacanta .
Se decide a se ascultá deavoltarea interpelàrii d. Agarici .
El bine , tota lumea a devenitu ca modolu acest -a patentara in Moldov’a , arendasii , proprietarii , satenii . Arebdasuu platescu dejà una patenta pentru profesiunea de arendasi ; daca ar ’ fi sè mai platésoa si pentru vite , ar ’ fi sa fie supusi la 2 patante .
Belgia Recolta este aprópe terminată .
PROPRIETAR SI REDACTOR TH . BALASSAN .
Semenăturile profitau de dânsele dar erburile și rădăcinile au suferitu .
Pretutindeni trieralu arată deficitu în cantitate , compensată în parte de calitate .
Fecunditatea sacărei , multu mai superióră acelei ce se aștepta , oferă deplină satisfacțiune .
dar este încă dificile de a se sci ce are să fie , într‘un modu precisu , cu fecünditate .
Rapița se ridică fórte multu ; dar producțiunea țerei este deja aprópe epuisata ;
Holanda Căldurile au făcutu multu reu ; hrișca nu va da decât uă slabă recoltă ; cartofi asemenea nu promitu de cât uă fecunditate inferióră .
Totu astu-feliu este și pentru orzu și ovesu .
Câte -va localități nu suntu prea multu maltratate , dar în genere snopurile lipsescu , acésta este unu faptu constatatu și în acéstă privință s’aru putea prea bine întêmpla ca se ésă unu sfertu mai puținu de câtu în anii de mijlocu .
dar părerile nu sunt unanime asupra cantității .
Plóia atâtu de multu așteptată de locuitorii de la țéră , în fine a venitu .
FOAIA INTERESELOR GENERALE .
- La încărcîturile flotante , Dorubn8h anunciă sosirea a 13 încărcături de grâu în cursulu septămânei care s’a finitu la 18 ale curentei , cea ce adăogate la acele care au sositu de la 14 Iuliu trecutu inclusivu , dă unu totalu de 150 , și de la 1 Ianuarie 750 încărcături de grâu , în contra a 572 aceeași periodă din 1875 și 847 periode din 1874 .
Grație acestui timpu propice , strângerea grâuriloru se opéreză fără pedică , și fiind-că cele-lalte producte a căror a căror recoltă se face după acea a grâului s’au coptu cu multu mai de timpuriu de cât de ordinaru , s’a pututu fără a se perde vre uă minută , se se proceda la culegerea lor .
Câtu despre fecunditatea grăului , părerile nu se unescu ; unii dicu că elu va fi ușare , alții pretindu că va fi normalu séu bunu de mijlocu Mark Lane Express mai face se nu observe că printre cultivatorii englesi , este încă uă ușure tendință pentru depreciarea fecundității cându nivelulu preciurilor este scădutu , și că importă de a se ține comptu , chiar ca evelațiune numai de óre-care nemulțumire , care trebue se fie fundată pe ceva .
Calitatea grâurilor este fórte frumósă ;
s’a presintatu probe care trăgeau 85 kil .
Pe tóte punctele monarchiei , afacerile au reluatu animațiune .
abia dacă va ajunge la cifra totală a minimului prevedutu , 10,000 laste ( 300,000 hect ) .
CRONICA COMERCIALA AGRICOLA Francia .
dice Mark-lane Express , unu asemenea fenomenu este raru sub climatul britanicu .
Calitatea grăunțelor va fi , este adeveratu , cu totul superióră , dar acéstă q’ualitate va fi departe de a compensa lipsa cantităței , și ne îndoim de a crede că grânele colectate voru fi suficiente spre a da satisfacțiune tutulor trebuințelor consumațiunei care va fi în anul acesta mai forte de câtu în anii precedenți , de óre-ce cele alte cereale destinate la hrana omului nu suntu abundente , legumele uscate nu suntu numeróse și fecunditatea cartofilor va lăsa multu de doritu .
Orzurile și ovesurile de și în genere s’au desvoltatu , arătu calitate inferióră , și ici colea , uă cócere prea repede .
Înainte cuvântare Epoha în carea trăim poartă semne însușite și vrednice de mirare !
Oare putemu noi privi la aceaste bune urmate înaintea ochilor nostru , fără a ni întrista că numai nația noastră în cea mai mare parte este pilsită de acesti înbunătățiri și înapoietă de cât toate neamurile Evropei , și decât multe altele ce lăcuescu pre cele lalte părți ale pământului ?
Cine nu sâmte în țara noastră lipsa așezământurilor prin acărora lucrare , precum sântem politicește se ne putemu face și moralicește mădulări folositoare ale familiei Evropiene , acăria raze de învățătură de atâtea veacuri se refrângu pre orizonul nostru ?
Dorul învățăturilor nu numai că înfrățește pe lăcuitorii unei țeri întru câștigarea acestei moralnice avuții , prin carea o nație se face puternică și fericită , ci încă și oameni ne asemănați cu relighia , cu limba și cu legile sânt însuflați tot de aceieși simțire lăudată de a pofti bunul altuia gradul deplinirei moralnice al învățăturei și al măestriei .
În aseminea înapoiere deacă astăzi ne povățuimu de mai nalte cugetări , deacă voim a urma în lucrarea noastră paradigmei aducătoare statului de folosuri , și de nume strălucit , și carea revarsă îndestulare asupra fiește căruie , să cuvine cu îndoite pasuri și sirguințe a ni porni spre câștigare în parte a celor întârziete .
Sale la cartiru .
Sibiĭu , in 15 .
--- Dupâ teatru inspectarea cetatiĭ ce va fi illumiuata serbătoresce .
Séra musicà si tobe .
Juliŭ a c. dupâ amiadĭ pela 4 óre càndŭ se crede ca Mai .
Sa de a stiuga totu călare ;
--- pene la móra popiĭ in susu stá junimea scolastică cu flamurele sale .
Pe de mărginĭ alte corporatiunĭ de meserierĭ , cum si locuitorĭ .
Càpitanul de càlàretĭ Grofu Logotheti se va presenta Mai .
Juliu apropiinduse Mai .
Sa cátrâ délul dela Cristianu se va do semnalŭ de tunu .
In 24 , Juliu demâneatia .
Schĭâmbarile intervenitoare se vorŭ insciintia ca unŭ adausu .
Sale pe acelu délu in calitatea unuĭ oficiaru de ordinatoriu .
Pentru acésta scótem si noĭ din acea programú momintele maï de frunte .
– Séra va visita serbâtoria populare in pâdurilia .
In 25 , Juliu demâneatia Punerea petreĭ fundamentale la noul soitalu civile , - dupâ aceasta parade mare militare bisericeascâ ; câtrâ 11 o escurgere câtrâ passul , Turnu rosiu In 26 , Juliu demâneatia Mâncarea la Brasiovu .
Afarâ din cetate vorŭ face spaliru câteva corporatiunĭ de meserierĭ , cum si eleviĭ institutuluĭ Teresianu , iar maĭ inláuntru din partea de cátrá satul Sinra-mica vorŭ sta patru comune sálene .
Sa lansându trâsura va incálica unŭ calu , iarŭ pe cândă se va apropié de suburbiile cetátiĭ incepŭ salvele artilerieï si sunetul de clopote pe la tóte bisericele care vorŭ tiné pene la sosirea Mai .
maĭ incóce pe ulitie nainte pene in piatia cea mare face spatiru regimentul Bianchi si compania de salactate .
– Dupâ aceasta diné .
La puntea moreĭ astéptá generalimea cu capela Bianchi si cu batalionul principe Lichtenstein ;
Din cóce de Cristianu Blai .
[ Monarchia austriacâ .
Din tóte programele întocmite pentru intimpinarea si cuviinciósa primire a Maiestàtii Sale e. r. apostolice in preaiubita nóstrâ patriá , cea dela Sabiniŭ trebue se tragá maĭ multã luare a minte a tuturorŭ compatriotilorŭ , ca una ce este fácutá pentru resiedintia gubernuluĭ tiereĭ .
maĭ incóce vidu locuitoriĭ suburbiilorŭ , iar la riul Sabiĭului de càtrâ bisericâ romanéscâ gr. unitá Mai .
Va se dica , anarehi’a s’a instalatu in referentiele de dreptu publicu .
Anca o alta surprindere facu lumei scirea ce de curendu se lati din Versailles , cumea regele Prussiei ar fi scrisu santului parinte la Roma se unu parasesca cetatea eterna , ci se remana acolo , caci la conferientele ce au sa se tiena in Londra , Prussi’a va starni pentru restaurarea poterii lumesci a papei .
1870 Europa este ameninţată de nome complicaţiuni .
Acestu scire daca s’ar adeveri ar fi cea mai eclatante doveda ca regele temetoru de la Ddieu , ajunsu la colme poterii , totu de aceea se ingrijesce , cum se incurse si se confunde progresu poporaloru .
Astufeliu santieni’a pacteloru intre state a disparutu si societatea cetatieneasca in totu minutulu este espusa atacuriloru celoru mai tari .
Acesta dechiarare lumea politica nu si- o scie splica decatu ca Prussia cauta pretestu d’a ocupa si incorpora Lussemburgulu .
O noua doveda despre miserabilitatea betranei Europe !
Sub totu decursulu resbelului fracesu nu s*a auditu nici o plansore din partea prnssiouru cumea ?
Abia se delatură pentru unu momentu macar periclulu ameriutia Russia .
Periclulu cel mare ce jace in acestu actu alu Prusiei – care , ca poternicii dilei fora totasfiel’n’calcu tratatele internationale : astufeliu dreptulu publicu alu grinterolu dovine o jucarea in mana celoru mai tari .
, o telegrama mai noua ni anuncia ca Olandi’a , firesce , de nevoia s- a plecatu a cede Luxemburgulu Prussiei .
Ca privire in aceasta cauza
Contra acestoru aparitiuni triste numai unu medioclu de scapare ar fi fost : invingerea , triumfulu , armeloru republicano-franceze .
Oriintele camdu eca vine diu conte a imita Gorcsnkoff în occidentu .
potere vecina , a nume Belgia sau Olandia sa se fia aretatu partinitoru francesiloru si acum de odata lumea este surprinsa prin o dechinare a Prusiei ca nu se mai tiene obligata a respecta neutralitatea Lussemburgului , pentru eventulu ca s’a aretat partinitoriu franciloru .