Pe acesta , mai ales , ghibacii de la « Românul » au căutat a o ocoli .
După ce a înscris marele principiu : teritoriul României este inalienabil , - gândindu -se , fără îndoială , la numeroasele contestaţiuni , ce esistau , chiar în momentul când vota acel articol , între noi şi Austria , asupra multor limite de graniţă , - Constituanta , pentru a înlesni punerea la cale definitivă a acestor limitaţiuni , fără a fi necesitate de o nouă Constituantă , a adăogat , la articolul fundamental , — teritoriul României este inalienabil —
Nu mă înşel însă , susţinând că , cu ocasiunea aceasta , se vor trata , cel puţin între capii de partide , şi câteva chestiuni , relative la politica interioră .
Altfel , nu suntem nici contra principiului emancipărei Israeliţilor , nici contra principiului de transit .
» La această cuestiune să răspundă diplomaţii de la Românul .
Cât pentru faptele presentului şi ale viitorului , pe cari d- nelor par a le preferi , să lăsăm cuestiunile de transit , de Porţile de fer , şi altele , pe cari d- nelor le place a le numi secundarii , şi de cari am mai vorbit în revistele precedente ; să venim numai la cele mai esenţiale .
Dacă este cine -va , care a profitat de imensele sacrificii ale ţărei , acei cineva sunt neapărat radicalii , cari au întrebuinţat sacrificiile ţărei în interesul esclusiv al mănţinerei lor la putere ; daca este cineva , care n’a făcut decât a perde , acel cineva este ţeara ...
Ţara , şi numai ţara , într’o nouă Adunare constituantă , este în drept de a se rosti şi de a cere seama de la aceia cari au avut în deposit drepturile ţărei acesteia , întrebându’i despre causele acele de forţă majoră cari au făcut ca depositul să fie alterat în mânile lor .
Puteam prea bine să nu avem delegaţi oficiali în Congres , însă , înaintea şi pe masa Congresului , era să fie tractatul formal cu noi , prin care Rusia renunţase anume la Basarabia ; şi Rusia era legată , prin declaraţia sa solemnă şi specială , şi noi nu mai aveam nevoie de nici un delegat , ca să dea putere unei asemenea puternice stipulaţiuni .
Somăm dar pe « Românul » a ne declara : în care număr al diarului nostru am numit noi « nebuni » pe aceia cari nu vor voi să priimească Dobrogia ?
Ţeara Basarabilor va fi deslipită de sînul Patriei mume .
Aceasta că , dacă radicalii încheiau un tractat cu Rusia înainte de a trece Dunărea , prin care Rusia să fi renunţat a nume la Basarabia în favorea nostră , noi nu am fi perdut Basarabia .
În privinţa Dobrogei , noi am făcut , în totdauna , reservele noastre .
Dar ei nu sunt creştini .
Maşina constituţională se aplică astfel , că odată cu schimbarea ministerului unui partid , se schimbă şi toţi funcţionarii publici din toată ţeara .
Să admitem , pentr’un moment , această interpretare a Constituţiunei ; să admitem , că o legislativă ordinară , poate înstrăina teritoriul , poate ceda însuşi o provincie , printr’un singur articol de lege .
Vădând apoi că , pe calea aceasta , veţi fi nevoiţi a vă duce cu Dumnedeu , părăsind o putere , pe care n’aţi întrebuinţat’o de cât în paguba ţărei , v- aţi schimbat la faţă .
Nn sunteţi d- vostră aceia cari , prin politica d- vostră culpabilă , aţi pus în imposibilitate pe Domnitor de a’şi ţine jurămentul în privinţa mănţinerei integrităţei teritorulul român ?
D- voastră v’aţi schimbat într’adevăr părerea , nu numai în privinţa acceptărei Dobrogei , ci şi în privinţa tutulor celor l’alte chestiuni , cari ni se impun prin tratatul de la Berlin , şi cari nu sunt de cât resultatul politicei rătăcite ce aţi urmat .
Dar toate aceste modificări de Constituţiune , adică recunoscerea şi aplicarea principielor puse în tractatul din Berlin , se pot face altfel , decât prin o Constituantă ! La aceste modeste cuestiuni rugăm să ne răspundă , limpede şi categoric , ghibacii , isteţii şi mult naţionalii redactori de la Românul .
ţeara , al căreia comerţ a stat neîntrerupt în paralisie , de la începutul şi până la finele resbelului ; ţeara , ale căreia căi de comunicaţie s’au ruinat cu desăvârşire , în mare parte ;
foia în cuestiune este un organ oficial , în care scriu chiar miniştri ; şi dar , vrând-nevrând , interesul public cere să discutăm cu densul ...
( A se vedea pressa de la 15 , 16 , 21 , 22 , 23 şi 25 luliu .
Şi de atunci ...
Dar ne oprim aci .
Ast-fel , tot în protocolul No .
alineatul despre care vorbirăm .
Abia Românul îngână câte -va cuvinte , mai dilele trecute , cu ocasiunea publicărei unei întâmpinări a d-lui deputat Grigorescu la adresa noastră ; întâmpinare , a cărei inserţiune am refusat’o , din causa necuviincioasei sale redactări .
Noi le- am imputat şi le imputăm din nou , — şi , cu noi , naţiunea întregă , ca şi istoria viitoare , - că , dacă atunci când marele Duce Nicolae le depeşia să trecă Dunărea , cu orice condiţiuni vor voi , ar fi încheiat , un tractat cu Rusia , şi s’ar fi stipulat anume în acel tractat « că Rusia renunţă la Basarabia ce ni se dedese la 1856 şi o cedează pentru totdauna României » , Rusia , în asemenea cas , nu ar fi mai putut formula , la Berlin , cererea sa de a i- se retroceda Basarabia .
» În faţa acestor probe palpabile , ce mai voiţi a amăgi lumea , d- nilor de la Românul , spuindu -ne că anteiu v'aţi opus credend că Dobrogia ni se dă în schimbal Basarabiei , şi că , vedend în urmă că aţi fost induşi în erore , aţi revenit asupra acelei opiniuni ! ..
Mergând a ne pune în contact , a ne amesteca cu rasa slavă din Bulgaria , perdem această importanţă .
În numele însă al nestrămutatelor principie , ce politicii de la Românul au profesat totdauna ; în numele tăriei de credinţă , ce totdauna i- a animat , ei se schimbară , se metamorfosară , se transfigurară de o dată , şi acum nu găsesc destule espresii ca să arate că trebue să primim tot ce s’a hotărât la Berlin , şi reproduc , cu o rară complesenţă , în ceea ce privesce Basarabia şi Dobrogia , argumentele , ce sunt fericiţi a găsi în broşura d-lui N. Creţulescu - D. N. Creţulescu , pe care , până mai deunădi îl insultară şi îl ameninţară cu furia populară !
deputaţi , în capul cărora se află persoane politice distinse , ca d- nii G. Vernescu şi Nicolae Ionescu , şi cari sunt în contra acceptărei compensaţiunei ce ni s’a acordat de tractatul de la Berlin .
Îmi înstrăinaţi teritoriul , îmi luaţi o provincie întreagă , şi ea nu sciu nimic , şi pe mine nu mă întrebaţi ?
a depus Înaintea Naţiunei şi a lui Dumnedeu , următorul jurământ : & lt ;
Evenimentele anului 1877 au influenţat şi asupra partidelor , şi această influenţă se va manifesta , dacă nu printr’o pace , cel puţin printr’un armistiţiu , pentru ca nu luptele partidelor să împedice vindecarea ranelor resbelulul .
10 al Congresului de la Berlin ; căci tractatul nu este alt decât resultatul desbaterilor ţinute între plenipotenţiarii Puterilor , cari au luat parte la Congres .
A doua di , noi îi răspunserăm : da , facem armă din partid dintr’o hoţie , prin care se spoliază averea publică , în complicitate tolerată , şi denunţată în Cameră , a însuşi capilor ocnei şi chiar a şefilor de serviciu din ministerul financelor ;
Constituţiunea noastră însă pune în capul său ( art. 2 ) principiul că : « teritoriul României este inalienabil » ;
căci şi acesta este un mijloc , prin care căutaţi numai a vă mănţine la putere !
.... pressa » 1= " " 43,= " " 44= " " 45= " " jurnalul= " " scirea,= " " suntem,= " " a= " " aceasta= " " aceasta,= " " adresată,= " " aici.= " " ale= " " ar= " " articolele= " " asemenea= " " asupra= " " atenţiunea= " " atragem= " " august,= " " basarabiei,= " " berlin;= " " cabinetele= " " cari= " " casurile= " " categoric.= " " cestiunea,= " " chiar= " " cititorilor= " " corespondinţă= " " cunoscinţă= " " că= " " căci= " " căreia= " " către= " " dacă= " " de= " " dice= " " din= " " dinnainte= " " direct= " " esistă= " " europeane,= " " fi= " " foarte= " " formala= " " fost= " " făcut= " " fără= " " guvernamentale= " " guvernul= " " guvernământul= " " impresiune= " " independinţei= " " la= " " mai= " " mod= " " noştri:= " " n’are= " " o= " " originală= " " pe= " " petersburg= " " petersburg,= " " posibilă= " " presupune= " " publică= " " putea= " " puterile= " " realitate,= " " recunoascerea= " " referă= " " retrocesiunea= " " român= " " româniei= " " se= " " secret,= " " semnatare= " " stranie= " " tractat,= " " tractatului= " " tranşează= " " următoarea= " " viena,= " " în= " " îndoială,= " " întrebare= " " întrebat,= " " într’un= " " şi= " " , cu atât mai puţin dispuşi a da credinţă acestei sciri , cu cât guvernul Principelui Carol , prin o asemenea procedare , ar arăta lipsa de respect către toate celelalte Puteri din Europa , şi cu cât este bine constatat că , fără chiar să aştepte iscălirea oficială a tractatului din Berlin , acest guvern s’a grăbit a face cunoscut că primesce toate stipulaţiunile tractatului .
Dar să vedem , daca o interpretaţiune , mai logică şi mai justă , a însuşi art. 2 din Constituţiune , nu ne conduce la acelaşi resultat .
Când 46 onorabili deputaţi , printre cari vedem toate notabilităţile Camerei actuale , inspiraţi numai de sentimentul patriotismului , şi fără nici un motiv de interes , din contra , espuindu -se a fi persecutaţi de puternicii dilei , se declară în contra anecsiunei Dobrogiei , opiniunea lor merită respect , şi , oricari ar fi convicţiunile noastre , suntem datori a o asculta .
Cum este chip ca să discute cineva serios , cu o asemenea foie ?
În orice cas , dacă guvernul român ar arăta o aşa lipsă de tact , poate fi sigur că va primii întâmpinarea ce merită.&gt ; Steaua Românii consacră un lung articol posiţiunei ce tractatul din Berlin a creat României şi conchide : Din cele ce preced resultă adevărul acesta necontestabil şi necontestat , că tractatul din Berlin ne- a răpit un drept ce nu ne- a fost niciodată contestat , acela de a regula noi înşine soarta străinilor ce locuesc pe teritoriul nostru .
Dobrogia ne va fi luată cu mult mai mare în înlesnire , de cât ni se ia astă-di Basarabia .
Dar pentru Israeliţi ?
Cetitorii Pressei cunosc acum opţiunea noastră asupra acestor cuestiuni , esaminate subt punctul de vedere al Constituţiunei .
El consista în perderea Basarabiei , în impunerea de a accorda drepturi civile şi politice israeliţilor , într’o independinţă precariă , negarantată de Puteri , în respingerea cererei de despăgubire de resbel , în respingerea cererei de a fi scutiţi oştirilor rosiene prin ţeară până la organisarea Bulgariei , în ridicarea dreptului de vamă pentru mărfurile de transit , în menţinerea jurisdicţiunei consulare , etc.
În oposiţie , insulta ; la guvern , linguşirea în cel mai mare grad : acesta ve este devisa !
Resultatul se scia de toată lumea , pe când d- v începuserăţi a face fanfaronadele d- v patriotice .
10 , mal găsim şi cele ce urmează : « Preşedintele Congresului atrage atenţiunea colegilor săi asupra reservei formulată de comitele Şuvaloff , şi , dupe care , recunoscerea independinţei române nu ar fi consimţită unanim , de cât sub condiţiuneaca :
Cum ar deveni cetăţeni români , contra art. 7 din Constituţiune ?
V’aţi prefăcut că ve opuneţi ; şi , fiindcă , în acestă atitudine , vedeaţi bine că puterea ve scăpa din mână , aţi întors’o pe foea ceal’altă ....
Noi am vorbit despre faptele trecute ale guvernului roşiu , căci ele se leagă cu presentul , şi mai ales cu viitorul .
de la 20 şi 30 iuliu , consacră două reviste consecutive spre a dovedi că noi ne- am schimbat opiniunea în privinţa acceptărei Dobrogei , fiind că am vorbit , într’una din revistele noastre , de moţiunea celor 46 onor .
Sau , pentru ce Moise din Dobrogia ar fi mai de preferit decât Moise din România ?
În privinţa retrocedărei Basarabiei , am adăogat că se înalţă , în spiritul tuturor Românilor , o idee plină de grave preocupaţiuni , asupra căreia am atras toată serioasa atenţiune a consilierilor Coroanei .
Ne mărginim numai a atrage asupra lui atenţiunea tuturor Românilor , în genere , şi a domnilor miniştri , în particular , puind cuestiunea în termenii următori :
( Aci , cum am mai spus , acel paragraf vorbesce de limite , adică de fruntarii , şi a avut în vedere schimbările sau rectificările de fruntarii , ce se puteau face despre Austria , unde şi lucra , la 1866 , de mai mulţi ani , o comisiune de delimitare .
Acesta dar este sensul acestui alineat , iar nu acela pe care i’l dau guvernanţii noştri .
Şi Domnitorul României , legat prin jurământul său , ar putea consimţi la o asemenea alienare , fără a se convoca o Constituantă , adică a se consulta naţiunea asupra acestui cas special , spre a da un nuo mandat representanţilor săi , cari să potă deslega şi pe Domn de jurământul său ?
Basându -se , pe alineatul al 2-lea al art. 2 din Constituţiune : limitele decât= " " fi= " " legi= " " nu= " " pot= " " rectificate,= " " sau= " " schimbate,= " " statului= " " unei= " " virtutea= " " în= " " , politicii de la Românul sunt de părere că guvernul , cu Camerele actuale , printr’o simplă lege , pot ceda o provincie întreagă , pot aliena teritoriul .
Profitară de dânsul , fără a voi să se gândască la perderile ce puteau aduce ţărei ;
Şi , apoi , cum Israeliţii din vechia Românie nu ar deveni şi ei cetăţeni români ?
deputaţi , în capul cărora se află personage ca d. G. Vernescu şi d. Nicolae Ionescu .
- Să le fie de bine ! În Camera din dălul Mitropoliei , 46 onorabili deputaţi au depus o moţiune pe biurou , prin care declară categoric , că nu voesc a priimi , cu nici un preţ , Dobrogia .
Ceea ce a făcut , ceea ce face importanţa noastră politică şi istorică în aceasta parte a Europei orientale , esce că suntem o naţiune de rasă latină omogenă , ce rumpem formidabila unitate a rasei slave .
Miniştri noştri însă au preferat a lucra astfel , încât naţiunea şi istoria să le dică : aţi avut= " " aţi= " " basarabia= " " d- voastre,= " " d- voastră= " " mâinele= " " perdut’o.= " " trădat’o,= " " în= " " şi= " " Dacă este dar o protestaţiune de făcut , este în contra acestor miniştri , cari au apărat toate interesele , afară de interesele Patriei lor !
Serbiei şi Muntenegrulul nu li-s’a luat nimic din pământul lor
Dar aci se ridică o cuestiune gravă .
Este evident că protestarea noastră în contra anecsărei Basarabiei , nu va avea nici un efect .
România să admită schimbul de teritoriu stipulat în art. XIX .
Mahometanii dar , şi Israeliţii din Dobrogia , ar deveni , prin anecsiune , cetăţeni români .
Acesta este decisiunea Europei , asupra căreia , guvernanţii noştri se laudă că , prin politica lor , au avut cea mai mare înrîurire .
Adevărata dar teorie constituţională , adevăratul mod de a înţelege eserciţiul Suveranităţei adevăratului Suveran , nu poate permite Camerelor actuale a se pronunţa asupra cuestiunei Basarabiei .
... Ast-fel dar , nisce omeni , cari se schimbă dupe cum bate ventul ; nisce omeni , cari au comis acte şi fapte de adeverată nebunie , — ar face mai bine să’şi pue cenuşă pe cap , de căt să impute altora greselele , ce ei înşişi au comis cu prisos .... PRESSA , BUCURESCI , 3 AUGUST 1878 Gravitatea situaţiunei , şi pericolele ce ea încă poate ascunde , ne silesc ca să stăm de vorba cu Românul , organul oficios al guvernului radical , măcar că nu mai este chip a discuta cu un organ , care evită de- a respunde la cuestiunile ce i se spun ; care vorbesce de câte altele , afară de ce este în discuţiune ; care atribue opiniuni ce nu avem ; care ridică obiecţiuni create de dânsul , spre a le combate pe ale nostre , şi a eşi triumfător ; care , în fine , îşi închipuesce că partidul opus lui este divisat , numai spre a mări credinţa linguşitorilor săi ;
Noi nu putem adopta o asemenea doctrină .
În scopul de a se mănţine la putere , şi numai într’acest scop , d- nii Rosetti-Brătianu , cu toată partida ce represintă , îşi renegară , fără scrupul , credinţele politice , ce profesau până în prediua venirei cabinetului actual la putere ; şi de unde , cu o di înainte , nu vedeau în Turcia pe aliata naturală a României , şi în Rusia pe inamica comună a ambelor , - a doua di vădură , dinpotrivă , în Rusia pe aliata , şi în Turcia pe inamica comună .
Durerile sale sunt însă foarte simţitoare , ca adulaţiunile organelor radicale să o poată consola .
De vom răspunde într’un mod afirmativ la cele două prime cuestiuni ;
Dacă cuvintele , ce vom dice asupra acestui punct delicat , vor ajunge la cunoscinţa M. S. Domnitorului , nu ne îndoim , că Augustul nostru Suveran , cunoscând iubirea şi devotamentul nostru către Augusta Sa persoană şi Augusta Sa Dinastie , nu ne îndoim , dicem , că El le va considera ca un semn mai mult al acestei iubiri şi al acestui devotament .
Guvernanţii , şi politicii de la Românul , asupra acestui punct , sunt foarte comodi .
De aceea noi am şi lăsat , în diarul nostru , a se emite diverse opiuniuni , pentru ca publicul să poată aprecia şi judeca .
Cari sunt acestea ?
Subtilitatea ce au inventat , - că , de vreme ce tot Constituţiunea ( art. 2 dice că « limitele României se pot schimba prin o lege » , resultă că putem da Basarabia şi lua Dobrogia prin o lege ordinară , - nu este nici măcar serioasă ;
Dar aceasta nu ne miră de loc din partea d- v. ; sunteţi în stare a vă schimba ori-cum ar bate vântul , cu condiţiunea numai să nu cădeţi de la putere .
De ce nu au încheiat radicalii un asemenea tractat ?
Dar , repetăm , circumstanţele sunt grave ;
.... Diarul Românul , şi cele-l’alte foiţe radicale , urmează a păstra o îndărătnică tăcere în privinţa monstruoasei hoţii de la ocnele Slănicului .
Cheltuelile , ce vom face pentru Dobrogia , vor fi mult mai considerabile , decât veniturile , ce ne va putea da .
El nu dice , cum susţin guvernanţii noştri , cu un cutezător dispreţ către adevăr şi către Naţiune , că noi avem acum independinţa absolută , şi că această indipendinţă am câştigat’o graţie sângelui şi milioanelor Românilor .
Constituanta din 1866 n’a putut dar înţelege , prin rectificare de limite , decât regularea şi limitarea unor puncte de graniţă , asupra cărora s’ar ivi contestaţii între noi şi vecinii noştri , iar nici decum înstrăinări de provincii întregi .
Era vorba de retrocedarea Basarabiei către Rusia şi de acordarea drepturilor civile şi politice israeliţilor .
PRESSA , BUCURESCI , 26 IULIU 1878 . Am esaminat , în numărul precedent al Pressei , dacă Camerele actuale sunt competinte a se pronunţa asupra celor două cuestiuni , ce Congresul de la Berlin a pus României : 1 .
3 . Pentru a ţine în respect şi în ordine populaţiunile sălbatice ale Dobrogiei , ne va trebui să întreţinem acolo o armată considerabilă .
Când un jurnal serios , cum pretinde a fi « Românul » afirmă că noi ne- am schimbat părerea în cuestinea Dobrogei , trebue să probeze aceasta într’un mod positiv ; de altmintrelea suntem în drept a’i spune , că cu rea credinţă denaturează sensul cuvintelor noastre , şi că acest mod de a combate pe adversarii săi politici , este nedemn de un jurnal care se respectă .
Acordarea de drepturi civile şi politice israeliţilor .
Precum v’am încunosciinţat deja , în sesiunea aceasta se va trata numai chestiunea retrocedărei Basarabiei şi luarea în posesiune a Dobrogei , cari se vor decide printr’o anume lege .
Şi , dacă nu s’au subscris , cui se pote imputa acesta , dacă nu neprevederei , incapacităţei şi esclusivismulul radicalilor ?
Alineatul ar nimici cu desăvârşire principiul fundamental , pus mai sus , adică : teritoriul Româniel este nealienabil ;
Trebue dar ca guvernul , cu Camerele , să înstrăineze teritoriul .
Însă trebuia ca aceste principie să le resolvăm noi , iar nu să ni se impună din străinătate ; trebuia să le proclamăm numai noi , şi să le aplicăm în conformitate cu esiginţele noastre locale şi cu interesele noastre economice .
Retrocedarea Basarabiei către Rusia ; 2 .
Am dat ospitalitate în coloanele diarului nostru diferitelor opiniuni pentru şi contra , fără însă a ne declara pentru cutare sau cutare opiniune .
Ce ne tot spuneţi , domni adversari , că aţi adoptat o altă opinie numai în faţa unei imposibilităţi materiale şi numai după ce s’a cunoscut resultatul definitiv al tractatului de la Berlin ?
, domni adversari .
Aceşti onorabili deputaţi merg şi mai departe : ei cer ca guvernul să protesteze la Puteri în contra anecsiunei Basarabiei de către Rusia .
Iar ţera plătesce astă-di scump cutezanţa d- vostră nepomenită , prin cele ce i se impun de tractatul de la Berlin !
Dar acesta este o cuestiune a viitorului ; naţiunea are să se pronunţe asupra ei ; trebuie dar să se facă lumină , şi să se producă tote opiniunile .
Opiniunile noastre au fost necontenit espuse lămurit în public , şi nu ni le- am schimbat niciodată .
Dacă foile radicale , cu Românul în cap , au făcut la început mare gălăgie în privinţa retrocedărei Basarabiei şi în privinţa acordărei drepturilor politice la Israeliţi , scopul lor a fost ca , pe de o parte să distreze atenţiunea publicului de la celelalte disposiţiuni ale tractatului , iar pe de altă parte să apere pe guvern de răspunderea ce’i incumbă , lăsând’o toată asupra membrilor Congresului , pe cari I- au acusat , în consecinţă , în modul cel mai violent .
Această lipsă de stabilitate mai are , pe lângă alte multe inconveniente , defectul că toată administraţia se află într’o complectă desorganisare şi ţeara suferă mult din causa aceasta .
Prea puţin ne pasă de scaunul d- nelor din Congres .
Dar , a da Basarabia , a lua Dobrogia , nu mai este o lucrare de fruntarii , ci este o cuestiune de teritoriul Statului ...
PRESSA , BUCURESCI , 31 IULIU 1878 Românul ,
De ce ocolesc acestă cuestiune diplomaţii de la Românul ?
Cu această ocasiă , Românul ne imputa amar că Pressa face o armă de partid dintr’o cestiune de furtişag .
Dar , dacă este probat că noi nu ne- am schimbat la faţă , apoi nu tot astfel aţi urmat dv .
Aci ne impută că suntem cu Rusia şi cu Austria , pentru că am declarat că avem interese a fi bine cu aceşti doi puternici vecini ;
PRESSA , BUCURESCI , 25 IULIU 1878 .
General Manu ca primar al Bucureştilor ) .
Astfel , cuestiunea remâne întreagă : « Adunările actuale , pot fi competinte , au mandatul de la naţiune a aliena teritoriul român , şi a primi un adaos însemnat de teritoriu ?
Tractatul , ce ar fi încheiat radicalii cu Rusia înainte de a trece Dunărea , putea prevedea multe alte bune disposiţiuni , cum , de esemplu : ca România să ia parte la orice negocieri cu Turcia pentru încheierea păcei , ca Rusia să nu consimţă la nici o negociare cu celelalte Puteri , în privinţa ei , fără şi prealabilul ei consimţiment ; ca , la regularea indemnităţei de resbel , să i se atribue cutare parte ; ca îndată după încheierea păcei , Rusia să primească represintanţii diplomatici români cu cutare rang ; ca Rusia să garanteze integritatea teritoriului şi a neutralităţei României , etc. Respundă , lămurit şi scurt , diplomaţii de la Românul , rău era ca să se subscrie asemenea stipulaţiuni într’un tractat dintre Rusia şi noii ?
Noi îl vom ţine strîns de pept , ca să respundă la cuestiunile noastre , la acelea de cari îl doare inima pe tot românul , iar nu să divagheze peste câmpi şi să vorbescă câte altele ... Ce tot se prefac cei de la Românul a crede că noi le- am fi imputat că , dacă nu au avut un scaun la Congres , causa este că nu au încheiat un tractat cu Rusia ; căci ei , şi dacă ar fi încheiat un asemenea tractat , ar fi fost tractaţi tot cum au fost , tot ca Serbia şi ca Muntenegrul .
În cuestiunea aceasta , Corpurile legiuitoare nu sunt representanţii mei , nu le recunosc mandatul de a se pronunţa asupră’i .
În privinţa cuestiunei Evreilor : Tractatul din Berlin ne spune , că nu ni se va recunoasce independinţa , de nu vom acorda drepturi civile şi politice Israeliţilor .
Dar nu Congresului trebuesce atribuită asprimea hotărîrilor sale în privinţa noastră , ci cabinetului radical , a căruia politică a fost condusă esclusivamente în interesul mănţinerei partidei la putere , iar nu în interesele ţărei pe cari dânsul le- a sacrificat , fără nici o durere de inimă , egoisticei sale ambiţiuni .
Acest fapt se leagă , ori nu , cu presentul şi cu viitorul ?
Dar să ne întoarcem la Dobrogia .
D- nii de la Românul speră a fi atât de dibaci , ca să amâne , să ocolească , să încurce indefinit ş’această cuestiune ?
Ce v’a mai remas de făcut ?
de vom retroceda Basarabia Rusiei şi vom acorda drepturi civile şi politice israeliţilor , Europa ne va recunoasce independinţa , chiar şi de nu vom priimi Dobrogia .
La aceasta să răspundă diplomaţii de la Românul .
În alte cuvinte , protocoalele sunt considerantele , iar tractatul este decisiunea .
Dupe dreptul ginţilor şi usurile seculare internaţionale , locuitorii unui Stat anecsat devin , de drept a fi îndată , cetăţeni ai Statului la care se anecseză .
Pentru transit , treacă .
Prin urmare , nici schimbare de opiniuni din partea noastră , nici divisiuni între conservatori nu esistă .
, ba încă li s’a dat pământ nou ; măcar că Rusia nu încheiase cu aceste Staturi un tractat , cum dicem noi .
Într'acest salt , cel mal radical posibil , de la o estremitate la alta , radicalii aflară mijlocul de a se putea mănţine la putere .
Nu sunteţi d- vostră cari aţi insultat pe represintantele imperiului german , şi apoi v’aţi dus în capitala aceluiaşi imperiu să imploraţi ertare ?
Dobrogia în sus , Dobrogia în jos , Dobrogia este pământul cel mai fertil , ea este un paradis ... Frumoase sunt asemenea procedări din partea unor oameni politici , ce se pretind a fi serioşi .
Cari sunt argumentele , ce oratorii acestei imposante minorităţi au invocat , în mai multe şedinţe ale ambelor Corpuri legiuitoare reunite , în favorul opiniunei lor ? Dupe câte am putut afla , argumentele lor sunt cele următoare , pe cari le resumăm pe scurt : 1 ) .
desmembrarea şi sfîşierea teritoriului !
Această funcţie a ocupat -o bravul general Manu , subt ultimul minister , pentru marea mulţumire a cetăţenilor .
Scopul fiind mănţinerea la putere , iar nu apărarea intereselor ţărei , toate întreprinderile sale au fost îndreptate în scopul urmărit , puind în aplicaţiune macsima miachiavelică : « scopul scusă mijloacele » .
În privinţa anecsărei Dobrogiei , tractatul din Berlin ne dă voe a răspunde într- un mod negativ .
Dar să vedem , dacă este esact ceea ce susţineţi : că Dobrogia nu ni s'a dat în schimbul Basarabiei .
Acestea , şi alte multe argumente , au fost invocate de cei 46 onor .
Aşadar , subtilitatea radicalilor nu deslegă de loc dificultatea .
În privinţa Basarabiei : Tractatul din Berlin ne mai spune încă , că Europa nu ne va recunoasce independinţa , de nu vom retroceda Rusiei Basarabia .
Teoria constituţională dice , într’adevăr , că Camerele sunt representaţiunea mea legală , dar , când am ales pe mandatarii ce i- am trimis în aceste Camere , nici prin minte nu mi- a trecut ca o să poată fi vorba de cea mai gravă , teribilă , dureroasă şi sfîşiitoare cuestiune , ce mă poate vreo dată interesa :
După intrarea d-lui C. A. Rosetti în minister , opinia publică a desemnat în tot d’auna pe generalul Manu , ca persoana cea mai aptă pentru postul de primar al Capitalei .
Trecem la a doua cuestiune : « Cum au Israeliţii din România să fie emancipaţi , să esercite adică drepturile civile şi politice de cetăţeni români , dupe cum voesce tractatul din Berlin , fără a se abroga art. 7 din Constituţiune ?
Jur de a păzi Constituţiunea şi legile poporului român , d’a mănţine drepturile lui naţionale şi integritatea teritoriului & gt ; . În cele mai grave şi teribile circumstanţe , în cari s’a aflat vreodată Statul şi poporul român , s’a aflat la putere , contra tuturor tradiţiunilor istoriei noastre naţionale , un minister , ce nu represintă întreaga naţiune , ci represintă numai o minimă fracţiune a ei ; un minister , ce era espresiunea unui partid , înzestrat mai mult cu cualităţile unui partid revoluţionar , decât cu cualităţile unui partid de guvernământ ; unui partid obicinuit a se juca cu cea mai mare uşurinţă cu legile şi instituţiunile naţionale , şi care probase în trecut , prin revoluţiunea de la Ploiesci , şi proclamarea Republicei , că principiul sěu de acţiune îl împinge a resturna chiar una din pietrele angulare ale edificiului Statului român ; unui partid al cărui şefi , consideraţi de diplomaţia europeană , cu cânt sau fără cuvânt , ca şefi al socialiştilor democraţi români , fuseseră în relaţii cu şefii republicei cosmopolite universale , inspirând astfel guvernelor regulate cea mai mare defienţă şi însuşi oarecare temere ; unui partid , cu un cuvânt , violent şi esclusiv , care , pe când fiii cei mai generoşi ai Patriei muriau , cu decimele de mii , în câmpiile Bulgariei , persecuta , cu o implacabilă ură , toate inteliginţele , toate capacităţile , toate esperienţele ţărei , isolând Tronul de naţiune şi lipsindu’l de consiliele tuturor celorlalte partide , care au mari , numeroase şi intime legături cu această ţeară , prin tradiţiunile trecutului , prin legăturile presentului , prin aspiraţiunile viitorului , lăsându’l înconjurat numai de aceia , cari , în general şi afară de puţine escepţiuni , neavând nimic de păstrat , erau capabili a juca destinele ţărei pe o singură cartă , cum au probat’o deja prin revoluţiunea de la Ploeşti şi proclamarea Republicei , ca să nu vorbim de evenimentele recente ; - un asemenea minister dar , se afla singur împrejurul Tronului , în cele mai teribile circumstanţe , cum diserăm , la cari s’a aflat vre-o-dată Statul român , şi a condus destinele şi politica României , cu atâta uşurinţă , adesea cu atâta esaltaţie , cu atâta duplicitate , încât a creat Statului român situaţiunea de faţă , graţie , în mare parte , numeroaselor şi teribilelor sale greşeli , astfel cum am arătat în numerile precedente ale Pressei .
Guvernul nostru radical , obicinuit a tracta cuestiunile cele mai grave peste picior , ar fi vesel să rasolească şi această cuestiuue , cu majorităţile sale docile din Camera şi Senatul actual .
... Dar să lăsăm că şi un asemenea adaos s’ar fi putut prevedea în tractatul ce am fi încheiat cu Rusia ; dar să lăsăm că un asemenea adaos ni s’ar fi acordat , pote , de Congres , chiar dacă nu ar fi fost prevădut în tractatul nostru cu Rusia ; dar , în fine , lipsă de acel adaos : noi ţineam a păstra Basarabia , iar nu a ne mări teritoriul ; nimeni nu ar fi făcut o crimă radicalilor din lipsa unui adaos de teritoriu .
S’ar putea , cel puţin , acum dice , că sângele şi milioanele României au servit ca să ne păstreze Basarabia !
Dar , cel puţin , recunoscerea şi aplicarea acestor principie se poate face de Adunările ordinare ?
Aci nu încap frase şi întortocheri .
şi , fiindcă sciau că acest guvern formulase deja pretenţiunea sa asupra Basarabiei , trebuia să încheie un tractat formal de renunţare la Basarabia , mai nainte de a trece Dunărea .
Aci nu poate fi discuţiune .
Dar , între cuestiunile acelea , scie bine organul oficios al d-lui ministru de interne că nu intră şi acceptarea Dobrogei .
» Să răspundă şi la acesta cuestiune isteţii politici de la Românul .
De aceea am şi publicat , sub toată reserva din partea noastră , ideile coprinse în moţiunea celor 46 de deputaţi ; căci am credut , la naivitatea nostră , că trebue a se acorda această onoare moţiunei unui aşa mare număr de deputaţi , şi că opiniunea lor trebue cel puţin pusă pe teremul dicuţiunei publice .
5 . Când , în fine , după 10 sau 15 ani , vom fi cheltuit sutimi de milioane pentru a face Dobrogia productivă , guvernul Bulgariei va găsi cu înlesnire un pretecst ca să ne ceară Dobrogia , şi ...
Iată ceea ce noi , naţiunea şi istoria , în veci le vom imputa .
Cât despre d- vostră , aţi dovedit de ajuns că sunteţi capabili a insulta şi apoi a linguşi pe cel insultat , a defăima şi apoi a face laudele cele mai înfocate acelui defăimat .
Cei de la Românul însă cred că sunt liberali , ba încă şi naţionali , când ne impută şi această critică , ce am făcut tractatului de la Berlin .
Ea le răspunde acum , cu amărăciune , cuvintelor de măngăere , ce’i adresează :
Am fi mai putut noi atunci a ne plânge contra Congresului de la Berlin ?
Am atins numai cuestiunea , puind’o înaintea domnilor miniştri şi înaintea Naţiunei în termenii următori : « Cabinetul radical , cu Camerele sale radicale , poate el aliena teritoriul României , faţă cu jurământul solemn , ce Alteţa Sa Regale Carol de Hohenzollern a depus , înaintea lui D- deu şi a Naţiunei , puind pe cap Coroanele reunite ale lui Mihai Viteazul şi Ştefan cel Mare : jur a= " " de= " " integritatea= " " păstra= " " teritoriului= " " Voim a esamina asta ’ di cuestiunea anecsărei Dobrogiei .
Cu toate astea , ar trebui să se schimbe mult părerile capilor de partide pentru ca să te poţi gândi , că , în România , funcţiunile publice se nu se mai împart dupe coloarea politică , ci dupe merit .
Posiţiunea ce ne- o face tractatul de Berlin fiind deci mai rea de cât aceea ce am avut -o până acum , nici Domnul Ţěrei , nici puterea esecutivă , nici Corpurile legiuitoare n’au mandat de a pierde nici unul din marile drepturi aşternute prin Constituţiune , care este baza împreunei noastre vieţuiri ca Stat român .
O armată considerabilă în Dobrogia va să dică mai multe milione , ce se vor cheltui pe fiecare an , va sa dică o causă de slăbiciune economică a Statului român .
Pentru aceasta ne vom servi cu protocolul No .
În virtutea art. 87 din Constituţiune , decretată la 30 Iuniu 1866 şi promulgată la 1 luliu 1866 , Alteţa Sa Regale Carol de Hohenzoleru , suindu -se pe Tronul României ,
Ori , dacă nici o deosebire nu s’ar face între Mahometani şi Israeliţi , fiă din Dobrogia , fiă din Romănia , cum împămentenirea lor s’ar putea efectua , repetăm , fără ca , totdeodată , să se abroge art. 7 din Constituţiune ?
Astfel am urmat şi în revista noastră trecută , care vorbesce despre moţiunea celor 46 on .
Basarabia , pentru a cărei perdere nu găseaţi destule cuvinte spre a vă esprima durerea , aţi înmormântat’o , şi Dobrogia deveni , a doua di , predilecta d-voastră .
Această cuestiune o vom pune necontenit , şi este probabil că se va pune şi în Camerele actuale , ce au să se convoce . Tractatul din Berlin , de la 13 Iuliu , coprinde două însemnate stipulaţiuni pentru noi : acea a modificărei teritoriului , şi aceea a emancipărei Israeliţilor .
Daca ar fi adevărat , că alineatul 2 al acestui articol ar avea o aşa de mare estensiune , cum vreau să’i dea guvernanţii noştri , care ar fi sensul primei şi principalei părţi a articolului I : « Teritoriul României este nealienabil&gt ; ?
Despre aceasta fiă pe pace bunii şi patrioţii adversari de la Românul .
Este incontestabile , deci , relaţiunea ce esistă între protocoale şi tractat .
Sau , dacă s’ar face deosebire între Mahometani şi Israeliţi , pentru ce Mahomet ar fi în mai mare favoare decât Moise ?
Cabinetul radical , cu Camerele sale radicale , poate el aliena teritoriul României , pe care Constituţiunea îl declară inalienabil , şi faţă cu jurământul solemn , ce Alteţa sa Regale Carol de Hohenzoleru a depus , suindu -se pe Tronul României , înaintea lui Dumnedeu şi a Naţiunei Române : jur a= " " de= " " integritatea= " " menţine= " " teritoriului.= " " ?
2 ) Serbia a protestat , când armata română s’a îndreptat ca să ocupe Vidinul , formulând pretenţiuni etnografice şi istorice asupra Vidinului .
Aşa grăesce tractatul din Berlin .
Această tactică a ţinut câteva dile .
4 . Pentru a face şederea , în această ţară băltoasă , posibile ; pentru a o face productivă , trebue să cheltuim decimi şi poate sutimi de milioane .
Dar vina nu este a d- vostră , ci a acelora , cari v’au mai dat sprijinul lor , după un fiasco atât de complect ce aţi făcut cu politica d- vostră de aventură .
A fost un moment , când ea putea fi scăpată .
Dacă noi am criticat şi această din urmă disposiţiune a tractatului din Berlin , ca şi aceea relativă la transit , am făcut’o numai « sub puntul de vedere politic , adică pentru că prin ele ni se lovesce autonomia noastră .
Şi atunci , d-voastră strigaţi în gura mare : că nu veţi ceda Basarabia , că nu veţi accepta Dobrogia , că vă veţi bate cu Ruşii , şi câte alte vorbe late , spre a asvârli pulbere în ochii celor mulţi-puţini cari au mai rămas să vă admire ...
dacă aceasta va conveni şi Rusiei ....
Cum radicalii noştri pot crede că Rusia , care ar fi fost legată cu noi printr’un angagiament şi o renunţare formală şi specială , şi ar fi călcat acel angagiament şi ar fi pretins din nou Basarabia ?
aci ne impută că sunten contra lor , pentru că am aretat că Dobrogia ni se dă ca schimh pentru Basarabia : aci spun că voim a ne supune orbesce tractatului din Berlin ; aci declară că suntem contra acestui tractat , şi că acum nu am voi să mai luăm Dobrogia , şi aceasta numai pentru că am espus şi noi cele coprinse în moţiunea celor 46 deputaţi din Camera d-lui Rosetti .
Puţin scrupulos în esaminarea naturei mijloacelor , cabinetul dlui Ion Brătianu a îmbrăţişat pe toate acele în cari a găsit oarecare probabilitate de a’l mănţine la putere .
Teritoriul Statului român va fi desmembrat , mutilat , alienat ! Ei bine , articolul 87 din Constituţiune , cu jurământul prea iubitului şi Augustului nostru Suveran înaintea oamenilor şi a lui Dumnedeu , se presintă , înaintea spiritului nostru , plin de grave , triste şi dureroase preocupaţiuni .
şi , în consecinţă , desconsiderând bine-voitoarele consilii ale marilor puteri occidentale - causa răcelei lor de soarta ţărei noastre ; - abandonând politica noastră tradiţională , care ne- a salvat esistenţa în cursul atâtor secole ; sacrificând sutimi de milioane din capitalul ţărei şi mii de ostaşi din floarea armatei noastre ...
Scopului mănţinerei la putere atribuindu -se toate actele lor , decisiunile Congresului sunt neapărat , întru căt ne privesce , consecinţele politicei guvernului nostru ; sau , cu alte cuvinte , sacrificiile făcute de ţar , de la intrarea Ruşilor în ţără şi până la deschiderea Congresului , şi acele ce ni s’au mai impus prin tractatul de la Berlin , represintă echivalentul mănţinerei cabinetului radical la putere .
România , neputând consimţi , cu nici un preţ , la retrocedarea Basarabiei , şi nepriimind în schimb Dobrogia , n'are modificare de teritoriu de consacrat şi de legiferat . Iată superbele cuvinte , prin cari guvernanţii noştri şi politicii de la Românul răspunseră la scirea , ce ne aduse în Bucuresci resultatul Congresului de la Berlin . numai adăogau,= " " basarabia.= " " brută,= " " forţa= " " hrăpi= " " jefuitori.= " " jefuiţi,= " " ne= " " nimic.= " " nu= " " priimesce= " " prin= " " putea= " " românia= " " rămânea= " " si= " " veţi= " " vom= " " şi= " " Şi ei continuară câtva timp a arunca amerinţarea şi injuria în contra Puterilor represintate la Congresul de la Berlin , şi în contra decisiunilor ce ele au luat în privinţa noastră .