Cu alte cuvinte , dacă partida aşa numită conservatoare ar fi fost la putere , am fi fost consideraţi altfel decât a fost Serbia şi Muntenegrul ?
Din acest punt de vedere ar trebui să ne considerăm ca descărcaţi cu totul de neplăcuta sarcina de a- i răspunde .
Puterile cele mari au preferit însă a curma ele orice dificultăţi şi a resolva cestiunea , în virtutea principiului că un Congres general european poate lua resoluţiuni în numele Europei întregi şi aceste resoluţiuni devin obligatorii pentru toate statele Europei , chiar şi pentru acelea ce n'au luat parte la Congres .
Deci , după alin. 2 al art. 2 din Constituţiune , o legislatură ordinară e competinte d'a aproba nu numai o rectificare , ci chiar o schimbare de graniţe .
Se venim acum la art. 57 .
Urma dară ca resoluţiunile Congresului să fie mai favorabile pentru Serbia şi pentru Muntenegru decât pentru România ; era logic şi neapărat ca cel mai puţin să nu se facă Serbiei şi Muntenegrului o posiţiune politică inferioară României .
D. dr. Felix , din Bucuresci , a fost ales preşedinte de iar d. dr. Ciura , din Iaşi , vicepreşedinte .
Ece cuprinsul său : „ Esecutarea lucrărilor , menite a face să dispară obstacolele pe care Porţile de Fier şi Cataractele le opun plutirii , este încredinţată Austro-Ungariei .
Congresul nu e nimic , radicalii din România sunt tot .
Am probata ieri că numai prin cea mai adâncă ignoranţă s- ar putea zice că art. 48 , privitor la interzicerea de a pune tase de transit , „ ne rădică independinţa şi autonomia noastră comercială " .
O asemenea atingere nu esistă nici pentru Serbia şi abia s'ar putea zice că esistă pentru Muntenegru , pe teritoriul căruia s'a dat Austro-Ungariei drept de poliţie , adică un drept curat politic şi care nu poate să aparţină decât numai autorităţilor politice ale ţărei .
Este dară cu desăvârşire neesact că tratatul de la Berlin atinge întru ceva suveranitatea noastră teritorială .
Partida de la gnvern zice : supunându -mă necesităţii , primesc decisiunile Congresului ; nu uit însă că cestiunea Orientului , lăsata deocamdată fără soluţiune , se va deslega mâne sau poimâne ; utilizând dar actualitatea , trăgând tot binele posibil chiar din răul ce se face naţiunii române , mă voi sili din toate puterile a o pregăti pentru viitoarea zi a dreptăţii , mă voi pune a o căli , a o întări , şi se scie că -n secolul XIX naţiunile se întăresc şi prin instrucţiune .
Statele ţărmurene la Porţile de Fer şi la Cataractele Dunării sunt Austro-Ungaria , România şi Serbia .
Cine se va opune acestui curent , cine va căuta să înfrângă aceasta voinţă , va fi sdrobit .
Oposiţiunea pretinde însă că România cât p- aici era să fie supusă la capitalisarea tributului .
dară să se compare puţin aceste hotărâri , cu cele luate în privirea Serbiei şi a Muntenegrului , şi se va vedea de îndată imensa deosebire în favoarea noastră , deosebire dobândită numai mulţămită dibăciei şi marei energii cu care a fost condusă politica ţerei în evenimentele prin care am trecut .
au dictat resoluţiunile Congresului de la Berlin .
Dar ce loc au avut plenipotenţiarii Serbiei şi aio independentului Muntenegru ?
„ Limitele statului nu pot fi schimbate sau rectificate decât în virtutea unei legi .
El se va realisa , căci l- au dictat cele şapte puteri mari , contra acţiunii unite a cărora ar fi o nebunie de a se opune .
Din acest punt de vedere România a pretins şi a dobândit o posiţiune , de care nu s'a bucurat nici Serbia nici Muntenegru , deşi aceste două state nu rădicaseră nemulţămirea nici a Rusiei , nici a altor puteri , ci din contra pe toate le satisfăcuseră . Ore , dacă atitudinea României ar fi fost smerită , conform credinţei unui ilustru conservator că „ această ţară este menită să fie în veci smerită ” , i se făcea înaintea Congresului o posiţiune identică cu a regatului Greciei şi superioară Serbiei şi Muntenegrului ? Ore , dacă purtarea guvernului şi a camerelor române ar fi fost consecinţe principielor celor care strigă că sunt smintiţi şi nebuni aceia care au o voinţă proprie naţională în facia voinţei putorilor celor mari , am fi fost ţinuţi în seamă , după cum am fost ?
Ating aceste otărâri pactul nostru fundamental ?
Şi Constituţiunea noastră prevede în art. 2 că rectificarea şi schimbarea de graniţe se pot face prin legi ordinare .
România n'are decât o foarte mică parte de ţărm în dreptul Porţilor de Fer ; partea cea mare revine Austro-Ungariei şi Serbiei .
M. Bluntschli , în opera sa Dreptul internaţional codificat , zice la paragraful 110 , pagina 108 , a doua ediţiune francese : „ Când statele întrunite în Congres geueral european sunt de acord asupra oricăror disposiţiuni , acestea devin obligatorie pentru toate statele europene .
Da ! afirmăm din nou : mare şi mult salutară înrâurire a avut partida naţională şi guvernul ei , în memorabilele evenimente prin care a trecut România , şi viitorul va rădica altare tocmai în onoarea faptelor din care li se face astăzi o acuzare .
Când toată lumea ie o lună de concediu pe an pentru căutarea sănătăţii , când miniştri din toate statele găsesc pe rând mijlocul de a se repausa puţin , într- un centru mai liniştit , de oboselele afacerilor publice , nu credem că numai d-lui Ion Brătianu să -i fie interzis un moment de repaus , după o muncă neîntreruptă ca aceia ce a trebuit să -şi impuie de doi ani .
Acest tratat , e menit , în gândul puterilor semnatare , a satisface dorinţa de pace a Europei .
Darăsaă mergem mai departe .
Seriositatea oposiţiunii , sau a aşa numitei partide conservatoare , se dovedesce din acesta singură acusare .
" Basarabia ni s’a dat dară ca o rectificare de fruntarie .
partida care a făcut guvernului , Camerelor şi ţării acusarea capitală că şi- au înstrăinat pe Rusia , nesupunându -se la acele cereri , nu s'a contrazis de astă-dată ;
Tratatul de la Berlin este însă pentru Sârbi o desilusiune mult mai amară , mult mai dureroasă decât pentru Români .
Unele din foile reacţiunii răspândesc , despre sănătatea preşedintelui Consiliului , d. Ion Brătianu , nisce sciri al căror neadevăr cutezător şi perfid nici nu merită să fie relevat .
Astăzi avem a le comunica un nou semn de simpatie de felul acesta .
În special , credem că cestiunea primirii Dobrogei şi otărârea d'a nu ne împotrivi cu puterea la luarea Basarabiei , adică o acţiune ca să zicem aşa negativă , — intră cu totul în competinţa corpurilor legiuitoare obicinuite .
D. Brătianu , pe deplin vindecat de consecinţele accidentului de la Cotroceni , suferă însă de acea debilitate pe care oricine îl văzuse o observase la d- sa de câtva timp .
Italienii sunt nişte radicali , de vreme ce ei nu se sfiesc a- şi manifesta nemulţămirea de a vedea Mediterana trecând sub dominaţiunea Angliei .
De aceia astăzi simţământul general în România este supunerea la tratatul de la Berlin .
Retrocedarea Basarabiei ; 2 ) .
O pace întemeiată pe injustiţie , pe asuprire , pe dreptul celui mai tare , este , negreşit , tot un fel de pace , după cum tot un fel de pace este şi liniştea nenorocitului pe care lanţurile îl ţin pironit de zidul închisorii ; dar o asemenea pace este o stare anormală , şi stările cele anormale nu durează .
ea voiesce să ne supunem şi acusă de trădare pe acel care cuteză a se pronuncia într'alt mod .
Muntenegru era absolut independent ; el nu plătise o dată tribut şi , după cum s- a esplicat în şedinţa Congresului de la 1 Iuliu , Germania , Rusia , Austria , Francia şi Italia îi recunoscuseră demult într- un mod formal independenţa , pe care i- o contesta încă Turcia .
Această credinţă este astăzi aşa zicând în aer ;
Serbia era întocmai în aceeaşi posiţiune ca România , din puntul de vedere al individualităţii sale politice .
Deosebirea între ambele se începe de aci încolo .
Oposiţiunea acusă pe radicalii din România că plenipotenţiarii români n- au avut un loc în Congres ” .
„ Aceste disposiţiuni trebuie să fie primite şi de statele care n'au luat parte la Congres , şi care prin urmare n'au aderat la decisiunile acestuia .
ROMANULU , BUCURESCI , 24 CUPTORU/5 AUGUST 1878 Discusiunile urmate în presa română după publicarea tratatului de la Berlin par a se fi oprit la ideia că forţa lucrurilor ne obligă a ne supune nedreptelor otărâri ale Europei .
Dară dacă o asemenea procedere n'ar fi posibilă în sistema noastră de legislaţiune , atunci neapărat va fi trebuinţa , mai curând sau mai târziu , la convocarea unei Constituante , pentru regularea singurului punt din otărârile Congresului care modică articolul 7 al Constituţiunei noastre .
Ni -se ia Basarabia .
Cestiunea care preocupă acum mult spiritele e d'a se sci dacă , după legile noastre actuale , e trebuinţă d'o Constituantă , care să se rostească asupra otărârilor Congresului şi care să decidă despre atitudinea ţărei , sau dacă Camerele ordinare au competinţa de a face aceasta . | Opiniunea noastră e cunoscută ; totuşi nu credem de prisoso a reveni , pentru că s'au adus în desbatere argumente noi , care cer o întâmpinare .
Naţiunea intră în puternicul curent european , căci pe de o parte nu'l poate înfrânge , iară pe de alta , urmându -l fără servilism şi cu o patriotică înţelepciune , mai sicur îşi va ajunge scopul .
Dacă , în loc de a urma una din aceste două căi , ar voi să înfrângă curentul , şi- ar frânge desicur gâtul .
Va să zică , dacă partida aşa numită conservatoare ar fi fost la putere , nici n'ar fi luat parte la res-bel , nici mai cu osebire n'ar fi protestat în contra voinţelor Rusiei , spre a- şi „ păstra amicia şi a- şi asicura ajutorul puternicului nostru aliat ” .
” Vom arăta în alt număr mai pe larg ce i s'a dat ; atât numai arătăm astăzi că i s'a anexat Antirari interzicându -i -se dreptul de a avea pavilion şi bastimente de răsbel şi dându -se Austriei dreptul de a face poliţie în apele şi pe teritoriul muntenegrin .
Statele ţărmurene ale acestei părţi a fluviului vor acorda toate înlesnirile ce ar putea să fie cerute în interesul lucrărilor ” .
Va să zică serioşii şi bine cumpătaţii noştri adversari politici nu se mărginesc a acusa pe guvern , şi partita ce el reprezintă , pentru tot ce a făcut Congresul european , dară îl acuză încă şi pentru ceia ce presupune că ar mai fi putut să facă Congresul ! Atâta seriozitate ar trebui se ne scutească de orice polemică .
Dară nici România nici Serbia nu erau încă recunoscute ca independinte ;
Supt raportul primirii resultatului imediat , nu esistă di^rdară nici o diferenţă tactică între partida naţională şi partida zisă conservatoare .
Plenipotenţiarii României au fost cel puţin admişi într'o şedinţă în sînul Congresului , şi ascultaţi cu atenţiune şi consideraţiune .
Se poate zice cel mult că acest articol constituie pentru noi o servitute ; ea este negreşit regretabilă , dar oricine cunoasce principiurile dreptului internaţional , scie bine că asemeni servituţi au fost impuse de o necesitate europeană statelor celor mai puternice , fără ca ele să atingă cătuşi de puţin suveranitatea lor teritorială .
Aceia care a propagat supunerea oarbă la cererile Rusiei , nedrepte şi călcătoare de tratate ;
Nu putem decât să ne bucurăm din toată inima de onoarea ce se face naţiunii române .
Rusia se bate singură pentru voi ;
Ba , în facia conflictului ivit în urmă între România şi Rusia , ei , care remaseră tot în cele mai strânse relaţiuni cu Ruşii , fără a ieşi cu un pas din voinţa acestora , sperau desicur şi cu temei că vor dobândi mult mai mult decât Românii .
Europa , întrunită în Congres , a crezut mereu de atunci că , spre a satisface interese generale europene , are dreptul de a stipula asemeni obligaţiuni , mai totdeauna consimţite de statele cărora se cer , fiindcă râspund la un interes general , din care şi ele beneficiază , şi pe care în nici una cas n'au dreptul de a încontraria .
aceasta pe de o parte din causa că purtarea guvernului român , condus de representaţiunea naţională , a fost pe atât de corect , pe cât de patriotică şi de mult dibace , iar pe de alta , din causă că oposiţiunea lipsesce de orice seriositate , de orice linie sicură de purtare şi , sbuciumându -se adesea epileptică în zăpăcire , activitatea ei n'are alt efect decât acela de a o descredita din ce în ce mai mult .
” Alineatul întâi pune principiul general că pământul României nu se poate înstrăina . Al doilea alineat prevede două cazuri speciale , adică două escepţiuni la această regulă generală : rectificarea de graniţe şi schimbarea de graniţe , care constituie tot un fel de înstrăinare , ce se poate săvârşi prin legi ordinare , emanate de la Camerele obicinuite .
Domnii de la Pressa şi de la Timpul ne zic de mai înainte : când vom veni noi la putere , nu vom avea trebuinţă de a pregăti România în vederea viitorului ; libertatea şi instrucţiunea mai cu seamă sunt nisce elemente socialiste ;
Mai cu osebire , în ceia ce privesce plutirea râurilor ce despart sau trec prin mai multe state , asemeni servituţi au ajuns de regulă în Europa , de la faimosul tratat încheiat în 1815 la Viena de un Congres european .
Asemenea dacă România şi Serbia ar fi avut represintanţi în Congres , lucrul ar fi fost iarăşi coreca , căci aceste state ar fi avut vot în adunarea europeană în care s'ar fi decis cestiunea .
Oposiţiunea primeşte resultatul practic al tratatului de la Berlin ; ceia ce ne dă Congresul este dat şi cia ce ne ie Congresual este luat .
Poporul român are oare putinţa de a regula acio cestiune aşa cum ar dori el şi după cum cer interesele lui ?
În alt număr vom face o mai întinsă şi mai precisă comparaţiune între posiţiunea făcută Serbiei şi Muntenegrului şi posiţiunea făcută României prin tratatul de la Berlin .
Rusia vă dă cutare avantagiu în schimbul petecului de Basarabie , şi încă mal cutezaţi a cârti ?
Bărbaţii de stat de la Pressa şi de la Timpul cer de la Italia , de la Grecia , de la toate popoarele atinse mai mult sau mai puţin prin hotărârile Congresului , nu numai să primească situaţiunea ce li s- a creat , dar încă s- o binecuvânteze pentru vecii vecilor , cântând pe toate tonurile că bun este tratatul de la Berlin şi durabilă va fi pacea .
ea trece uşor asupră -i şi se leagă de alte disposiţiuni care , sau n'au nici o însemnătate , după cum am probat că este diaposiţiunea de la art. 48 , sau n'a deloc înţelesul ce li -se dă , cas în care cad art. 57 relativ la Porţile de Fer şi art. 49 relativ la drepturile consulare .
E dar prudinte de a ţine seama de dorinţa Europei , esprimată prin tratatul de la Berlin , cu toată durerea ce ne sfâşie anima .
Nici una din aceste condiţiuni nu este făcută României , nici pentru Dobrogea , nici chiar pentru partea din Bulgaria ce se anesează pe lângă Dobrogea .
ROMANULU , BUCURESCI , 1/13 AUGUST 1878 N’ar trebui să mai urmăm desbaterea asupra unor cestiuni politice de aşa mare însemnătate ca cele tratate de Congresul de la Berlin , cu nesce adversari care nu se mărginesc a acusa partida liberală şi guvernul său de ceia ce s- a întâmplat , dară şi de ceia ce s- ar fi putut întâmpla .
Ece programa ministerială a aşa numitei partide conservatoare . Triumfurilor de pe câmpul de resbel au urmat triumfurile de pe câmpul literar şi ştiinţific .
Asupra acestui punt partidele din ţară par a fi de acord .
Dacă partida de la putere şi guvernul său n'ar fi redat naţiunii gloria militară , în contra voinţei şi a ţipetelor oposiţiunii , care şi astăzi face o crimă guvernului din participarea României la resbel , protestările noastre în contra scopurilor Rusiei s'ar fi perdut în pustiu ; nimeni nu le- ar fi luat în serios , ca venite din partea unei naţiuni lipsită de orice energie , de orice vitalitate , care stă , neputincioasă la o parte în momentul pericolului , şi numai după bătălie vine să ceară cu gălăgie o parte din pradă .
După un repaus de câteva săptămâni , într- o localitate liniştită , d. Brătianu va relua toate ocupaţiunile sale publice , şi naţiunea îl va revedea neobosit şi ager ca totdeauna , pentru marea consternare a inamicilor partidei liberale şi naţionale .
România , într- o situaţie inferioară Muntenegrului , ca individualitate politică egală cu a Serbiei , şi care nu -şi arătase valoarea şi nu făcuse sacrificie decât câteva luni înainte de Congres , sosi înaintea acestuia acoperită de mânia Rusiei şi oarecum în conflict cu această mare putere învingătoare .
Cât despre posiţiunea lui înaintea Congresului , el venea ca Beniamin al învingătorului şi prin urmare şi ca Beniamin al d-lui Bismarck .
Comparaţiunea ce vom face între articolele tratatului relative la România şi cele relative la Serbia şi Muntenegru , va dovedi aceasta şi mai lămurit .
Naţiunea română , cu tactul său politic aşa de fin şi de pătrunzător a înţeles , atât pericolul în cas de împotrivire , cât şi foloasele ce s'ar putea trage cu timpul din tratatul de la Berlin , după cum s'au tras şi din tratatul de la Paris .
În scurt , partida şi guvernul radical din România au puterea de a modifica gândurile , intenţiunile şi hotărârile tuturor puterilor celor mari ale lumei .
I.pentru că nu este vorba de o acţiune politică , care se esercită pe teritoriul nostru , ci de o lucrare tehnică ce se face pe linia noastră de fruntarie , cu concursul nostru .
Este oare aci o cestiune de legiferare ?
ROMANULU , BUCURESCI , 21 CUPTOR/2 AUGUST 1878 Dacă tratatul de la Berlin este just , echitabil , conform cu trebuinţele .
Urmând dar cu analiza câtorva articole ai tratatului de la Berlin , nu polemica voim a face .
Daca n'am fi lnat parte la resbel , acusarea de ingratitudine s'ar fi adresat tocmai din contra Românilor .
Dacă unele disposiţiuni ale tratatului făcut , suptsemnat şi astăzi ratificat de cele şapte mari puteri , sunt contrarie dorinţelor şi voinţelor României , nimeni nu e de vină decât numai partida şi guvernul radical din România .
În cestiunile mari politice , când se formează un curent puternic şi bine determinat într- un sens , oamenii politici , adică aceia care nu fac numai pură teorie politică , ci sunt nevoiţi , spre a- şi putea servi ţara , să facă şi politică practică , politică posibilă , n- au decât două căi de urmat : sau a ieşi cu totul din curent , a se retrage din politica militantă şi a face pură teorie până la alte vremuri , sau a urma curentul , căutând a- l regulariza , a- l domoli , a- l dirige spre un scop determinat .
Numai oposiţiunea de la noi , care nu e sinceră nici măcar atunci când este serioasă , declamă mereu de vreo câteva zile despre perfectabunătate şi eterna soliditate a operei Congresului de la Berlin .
Ea numeşte revoluţionari pe oricine cutează a protesta contra injustiţiei , pe oricine nu renunţă în viitor la realizarea aspiraţiunilor sale naţionale , pe oricine îndrăzneşte a arăta o umbră de nemulţumire asupra situaţiunii internaţionale , chiar când se supune necesităţii de a primi faptul împlinit .
Spuie oricine dacă , printr'o asemene politică , dispreţul ce'l aveau multe popoare în Europa pentru Români nu s'ar fi întărit , nu s’ar fi legitimat , şi dacă astăzi ar resuna toată publicitatea europeană de laude şi de simpatii pentru naţiunea română .
D. Ion Brătianu , încă înainte de accidentul de la Cotroceni , obosit de doi ani de cea mai mare şi necontenită activitate , în mijlocul evenimentelor celor mai grave , avea neapărată trebuinţă de puţin repaus .
Din cauza partidului şi guvernului radical , cele şapte mari puteri , întrunite în Congres , au luat alte decisiuni decât cele pe care le- ar fi luat dacă acest partid n- ar fi fost la putere .
Scopul nostru este de a răsipi pe de o parte erorile ce le- ar fi putut răspândi în public interpelările de rea-credinţă , şi de a dovedi pe de alta cu cât politica demnă şi curat naţională urmată de România a asicurat acestui stat avantagie mai mari decât statelor care au voit , după cum zice oposiţiunea , „ să -şi asicure ajutorul unui puternic aliat ” .
Dară Muntenegrul , eroicul Muntenegru , care a susţinut un resbel neîncetat în contra Turciei ; care , lăsat singur în contra unor oştiri de o sută de ori mai numeroase , n'a depus un moment armele şi şi- a vărsat necontenit sângele , cu un eroism care nu se mai vede la nici un alt popor în Europa ; ce a dobândit oare acest Muntenegru , de mai nainte recunoscut independent de mai multe puteri ; ce i s- a dat ca preţ al sacrificielor lui de secole şi al amiciei sale nestrămutate pentru „ puternicu -i aliat ?
În sfârşit vom pune o întrebare , la care vom răspunde cu tratatul de la Paris în mână .
Cele şapte mari puteri n'au făcut decât să scrie supt dicteaua radicalilor din România .
Articolul 45 retrocedează Basarabia : ece ce a făcut guvernul radical ! Articolul 48 interzice taxele de transit : ece ce a făcut partida radicală !
Din aceste disposiţiuni , cu totul secundare , reacţiunea face mai cu osebire o acusare capitală guvernului actual şi partidei sale .
După ce am admis tot ce voiesce ea , să vedem ce au dobândit de la Congres radicalii din România şi ce au dobândit Muntenegrenii şi Serbii . Să ne amintim mai întâi care era posiţiunea acestor trei state , în momentul în care s'a declarat resbelul .
Negreşit în opera Congresului de la Berlin sunt mai multe disposiţiuni care ne dau grele loviri .
Astăzi este vorba de un curent încă mult mai puternic decât acelea ce s'ar pute forma în cestiunile politice curat interioare .
Rusia vă dă independinţa , pe care o primiţi de pe saltea ;
” Bluntschli vorbesce aci de statele independinte .
Sunt săptămâni întregi de când organele oposiţiunii nu se ocupă decât de cestiunea capitalisării tributului care , după cum au dovedit protocoalele Congresului , s- a cerut de Karateodory – paşa , dară a fost trimis şi înmormântat la comisiunea de redacţie , de unde nu s- a mai întors la Congres .
Prima este disposiţiunea prin care se reda Rusiei partea din Basarabia care ni -se înapoiase în 1856 .
Dacă am arunca o privire asupra iustituţiunilor ţărei care e mama parlamentarismului , dac -am voi să admitem procedarea urmată de ea , ar fi poate găsit mijlocul de a da Europei o primă satisfacere , până când ţara va simţi trebuinţă de a modifica pactul său fundamental .
Negreşit acesta este unul din articolele ce cată să ne displacă . Mai drept , mai corect ar fi fost ca puterile să fi lăsat statele ţărmurene să se înţelegă între dânsele asupra lucrărilor în cestiune .
Această regulă , riguros esactă din punt de vedere fizic , totatât de esactă este şi din punt de vedere metaforic , ori la care cestiune s- ar aplica ea , şi la cestiunile politice mai cu osebire .
Sârbii , în fine , îndemnaţi se scie de cine , a început în 1876 resbelul fără ajutorul nimenui , l'au susţinut singuri cu cele mai mari sicrificie şi au suferit durerile învingerii .
Nici ascultaţi n'au fost , pe când urma ca cel puţin Muntenegru , pe basa posiţiunii lui de stat independent , pe baza îndelungelor şi eroicelor lui sacrificie , să aibă un loc la masa statelor independinte .
Cine va cuteza să turbure înţelegerea bine rău stabilită pentru moment , va fi privit ca inamic comun şi de toţi ese-cutat .
Dar să -i facem pofta , — cum se face oamenilor bolnavi — se repetăm şi noi , fie lucrul cât de absurd , că radicalii din România au făcut tratatul de la Berlin , negreşit în ceia ce privesce ţara noastră , după cum conservatorii din Muntenegru şi liberalii moderaţi din Serbia l'au făcut în ceia ce privesce aceste două state .
Puterile cele mari doriau şi doresc pacea cu orice preţ ; ele au închis ochii , şi au consânţit o mulţime de nedreptăţi spre a ajunge la realisarea acestei arzânde dorinţe chiar pentru un timp cât de scurt .
Sârbii aveau dară dreptul să se aştepte a fi cel mai puţin trataţi ca şi Românii .
Seriositatea acestor argumentări este negreşit preţuită de toată lumea după cum merită .
Negreşit este ceva mai mult decât o rectificare ; căci altfel întrebuinţarea acestora două espresiuni în acelaşi articol şi una după alta nu s'ar putea esplica într'un moa logic .
Credem dară că în această cestiune nu este nici un cuvânt de a se face vreo lege .
În partida liberală a fost oarecare esitare , efect natural şi legitim al asteptării generale înşelata ; dară în sfârşit resemnarea a câştigat tărâm şi astăzi ea pare a fi aproape generală .
Cu toate acestea noi , şi ca membri ai partidei naţionale , pe care adversarii ei o numesc radicala , în speranţa de a o înfăţişa , în întru şi în afară , ca o fantasmă îngrositoare a socialismului , şi ca amici ai guvernului actual , ne place posiţiunea pe care o ie organul oposiţiunii şi asupra acestei posiţiuni vom argumenta , di puntul nostru de vedere .
Este un puternic curent european , o voinţă unanimă de pace .
Partida în oposiţiune crede , din contra , că cestiunea Orientului este pe deplin deslegată , că pacea Europei este cu desăvârşire asicurată , că ceia ce s- a făcut astăzi n'o să se mai schimbe , că viitorul nu esistă .
Tratatul eşit din conciliabulul de la Berlin amintesce oricui fabula despre tovărăşia dintre leu şi cele1alte animale .
Sângele eroilor de la Griviţa şi Rahova a aruncat o rază luminoasă peste naţiunea română , rază care străluce încă şi astăzi şi atrage privirile universului asupra ei .
orice speculaţiune sau intrigă de partid ar căuta s- o desrădăcineze nu va avea absolut nici un succes .
Anesarea Dobrogei ; ! 3 ) Acordarea de drepturi politice şi civile Israeliţilor .
Partida de la guvern nu poate să nu primească şi ea acest resultat pe care ni -l impune o forţă maioră .
Serbii fac parte din gintea pentru care mai în special s'a făcut resbelul ; Serbii prin legăturile lor cu Rusia avea asicurată protecţiunea acestei mari puteri precum şi a Germaniei ;
Popoarele cele mici nedreptăţite îl primesc , sunt silite a'l primi , pentru că la cas de resistenţă ele s- ar espune a fi sdrobite .
Amicii d- sale l- au silit dară a profita de momentul de stagnaţiune în care sunt astăzi afacerile şi a merge să -şi îngrijească sănătatea , ceva mai departe de ocupaţiunile pe care fiind în ţară nu poate înceta de a le îngriji , şi mai la adăpost de sutele de vizite ce- l asediază chiar la vie lângă Piteşti .
Prin rectificare se înţelege regularea contestărilor dintre state vecine în privinţa graniţelor , sau cu alte cuvinte îndreptarea lor .
Desarmată din toate părţile , ea nu mai găsesce să puie mana decât pe tratatul de la Berlin şi , arătându'l naţiunii , strigă într'una : ece ce au făcut radicalii din România ! Ceia ce au făcut delegaţii color şapte mari puteri , întruniţi supt preşedinta principelui de Bismarck , reacţiunea zice că , radicalii din România au facut -o !
Dară nu se găseşte un singur publicist serios şi sincer , sincer mai pe sus de toate , care să nu recunoască că situaţiunea este numai transitorie , că nu s’a făcut nimic definitiv , că îndreptarea va veni curând dacă popoarele vor şti până atunci să aştepte şi să se pregătească .
Ece ce ar fi făctu partida aşa numită conservatoare , dacă , fiind la putere , ar fi urmat politica pe care o propagă în oposiţiune . Urmând o politică cu totul contrarie , o politică de acţiune , o politică vitejească , partida şi guvernul naţional au pus România foarte sus în stima lumii întregi şi au schimbat cu totul opiniunea ce domnia în Europa despre Români .
În ambele casuri nici o lege nu -şi poate avea locul .
Drepturile şi aspiraţiunile popoarelor , Europa se va bucura de o lungă pace , pe care o doresce toată lumea .
Cine dar , conform dreptului internaţional , avea calitate de a decide în numele lor , fără a atinge printr'aceasta suveranităţii lor teritoriale ?
Dacă guvernul partidei naţionale n'ar fi făcut , într'un mod cam sumariu , curmând el nedumeririle , ca naţiunea română , prin armata ei , să -şi verse sângele pentru independinţa absolută şi chiar pentru scăparea armatelor rusesci dintr- o posiţiune foarte critică , nu s'ar fi rădicat în urmă un strigăt unanim în toată Europa în favoarea României , acusând pe Rusia de ingratitudine .
Situaţiunea era dară cu totul desavantajoasă pentru România , şi foarte favorabilă pentru Serbia şi mai cu osebire pentru Muntenegru .
Cu toate ca protocoalele Congresului nu dovedesc deloc aceasta , totuşi o admitem , iarăşi pentru a face pofta şubredei oposiţiuni .
naţiunea română are trebuinţă de ordine şi numai de ordine , o vom regularisi .
Singurul articol ce privesce această materie este art. 2 , care sună astfel : „ Teritoriul României este nealienabil .
Această simplă presupunere despre ceia ce , după oposiţiune , s- ar fi putut întâmpla , este de ajuns spre a motiva cele mai violente acuzări în contra guvernului .
Cu toate aceste să vedem , acest art. 57 are el oare înţelesul ce i- l dă oposiţiunea , care negrşit îl impută nu Congresului , ci tot radicalilor din România .
Li se dă independinţa cu servituţi monstruoase .
Vom face în numărul viitor compararea , şi atunci se va vedea dacă radicalii din România , care au pierdut şi „ ajutorul unui puternic aliat ” , au fost mai nefericiţi decât conservatorii din Muntenegru , oare şi- au păstrat cu credinţă ajutorul puternicului lor aliat . ROMANUL , BUCURESCI , 18/30 CUPTORU 1878 Partida radicală şi guvernul radical din România
Reacţiunea a văzut sfărâmându -se şi nimicindu -se în mânele sale , una câte una , toate armele prin care sperase a cuceri puterea ;
Art. 20 răspunde în următorii termeni : „ În schimb ...
Din nenorocire nu .
O asemenea procedere ar fi primejdioasă din toate puntele de vedere ; ea ar deschide calea influinţelor din afară , care încuragiate de acest prim succes ari putea să ţintească în urmă din ce în ce mai departe .
Otărârile Europei se reduc la următoarele : I ) .
Vitejia Românului în luptele sângeroase de la Plevna a deşteptat atenţiunea lumii întregi şi astăzi nu e aproape un om în lume care să nu scie cine e şi ce e Românul , lucru care mai anii trecuţi se întâmpla ca să nu -l scie chiar oamenii care trec de învăţaţi .
Supt ce titlu a alipit acel tratat la Moldova Basarabia de miază-zi ?
Din moment ce ni se răpesce Basarabia în contra voinţei noastre , nouă nu ne rămâne decât sau a ne împotrivi cu puterea , sau a ne supune înaintea unei otărâri luate de toate puterile Europei .
Cine n'ar voi să recunoască şi să se închine înaintea acestei colosale puteri a partidei şi a guvernului radical din România , n'are decât să citească principalul organ al oposiţiunii , ziarul Pressa , numerele de Sâmbăta şi Dumineca trecută .
Englitera a abrogat prin simpla nonpracticare principiile de alte veacuri ce se aflau înscrise în diferitele acte al căror total constituiesc legislaţiunea sa , ş'a realizat astfel toate progresele posibile , ş'a dat satisfacere tuturor ideilor moderne .
El lasă însă viitorului calea deschisă mai mult decât alte tratate , căci nici nu e învestit măcar ca altele , şi mai cu osebire ca cel din 1856 , cu garanţia colectivă formală a puterilor Europei .
Pentru bucata de pământ ce li se anesează , li se impune o parte din datoria Turciei şi Poarta păstrează pe pamântul sârbesc proprietăţile statului turcesc şi fondaţiunile pioase turceşti ; adică mai tot pământul cedat Serbiei va fi proprietate particulară a Porţei , deoarece se scie că în Turcia tot pământul era proprietate a Sultanului .
Triumful poetului nostru Alecsandri la Montpellier , chiemarea d-lui Urechia la preşedinţia Congresului etnografic de la Paris , sunt lucruri cunoscute cititorilor noştri .
şi spre a asicura mai bine libertatea Dunării , M. S. Împăratul tuturor Rusielor consimte a se rectifica fruntaria sa în Basarabia .
Avea calitate numai unanimitatea puterilor Europei întrunite în Congres : această unanimitate representând Europa întreagă , ea decide în numele tutor statelor ce o compun şi decisiunile ei sunt obligatorie pentru toate .
Dară n'are cineva decât să -şi arunce privirea asupra tratatului de la Berlin şi va vedea de îndată înrîurirea politicei urmată de România , în marea deosebire ce se face între dânsa şi Serbia şi eroicul Muntenegru .
Afară de aceasta , nu trebuie se scăpăm din vedere că , dacă nu putem apăra şi menţine întregimea pământului nostru , suntem datori cel puţin să nu înstrăinăm singuri , nici să slăbim suveranitatea noastră naţională , ceia ce s'ar întâmpla dacă s'ar convoca o Constituantă , după cererea străinilor , cerere nedreaptă în principiu şi jignitoare în faptă .
prin urmare nu puteua să aibă represintanţi în Congres .
Articolele 43 , 44 , 45 , 48 şi 49 s- au pus în tratatul de la Berlin , astfel după cum vedem , numai din cauza partidei şi guvernului radical din România .