Fiindcă la oraş românii sunt puţini şi nu sunt aşa de bine înzestraţi ca cei din sate u însusirea răbdării şi a agoniselii chibzuite .
Şi toate acestea nu numai pentru el , dar şi pentru propăşirea , pentru bunul mers al ţării .
Noi aşteptăm de acum dela ţară mulţi copii pentru învăţătură mai înaltă , dar aşteptăm şi pentru negoţuri şi meşteşuguri .
Şi , totuşi , deacolo , din şanţuri , din Odesa , Simferopol , dela Iaşi sau din cine ştie care " tâl " , ei au ridicat Basarabia pe umerii lor .
Ori mijlocul acesta de transport aduce mari întîrzieri și greutăți executărei importului ca și exportului .
Sunt copii cari sunt la strâmtoare în sat ;
Acestea , acum , rămân în sarcina şcolii , în sarcina şcolii pe care o face omul cu învăţătorii lui ori singur , la fiecare pas din lupta vieţii . Dar viaţa unui popor nu se ţărmureşte numai la lucru pământului .
Şi tot din mijlocul plugarilor putem nădăjdui să se ridice eei mai mulţi , mai iscusiţi şi mai întreprinzători neguţători şi meşteşugari ai noştri .
Pagina 8 Nr. 17 Meşteşugurile şi negoţul Cu întroducerea votului obştesc , viaţa politică a Basarabiei se aşează pe temelii largi , fireşti , dând frâu să se desfăşoare slobod toate puterile , până acum încătuşate ale poprului ; iar cu reforma largă a pământului se desrobeşte munca plugarului pentru propăşirea lui şi a ţării întregi .
Aceşti revoluţionari ai Basarabiei , cari au ştiut să se ridice la înălţimea momentului istoric , au dat putinţa de lucru şi profesorilor transilvăneni şi bucovineni , cari erau înarmaţi cu toate mijloacele culturii naţionale , pentru ca să -şi poată face datoria . Şi dacă ei n`au găsit aici decât câteva yeci de români cunoscători ai culturei lor naţionale , - în schimb au întâlnit multe inimi tari , multe caractere frumoase , cari pot fi mândria noastră a tuturor şi cari , în numele Basarabiei , dau făgăduinţi frumoase pentru viitorul neamului nostru . Când va veni istoricul să judece , în altă perspectivă , toate faptele acestui an de înfrigurare şi de luptă , multe nume va avea să înscrie în cartea de aur a Basarabiei - unii adormişi atunci când steaua noastră începea să strălucească - dar multe nume vor rămânea necunoascute : sunt sutele şi miile de necunoscuţi , - oastea revoluţionarilor din Basarabia , - cari au făcut pentru ţara lor cel mai mare bine pe cari înţelegeau ei să l facă : datoria .
Acum se mai încheie un an de şcoală - cel mai scurt an de şcoală naţională .
Mulţi cu o meserie îşi pot aşeza o viaţă liniştită şi îndestulată , şi pe mulţi îi poate înălţa negoţul la bogăţii .
Căci viaţa unui om nu se hotărniceşte numai la atâta : să -şi aibă orogul lui şi drepturile lui , în rând cu ceilalţi oameni , cu atât mai mult viaţa unui popor : pământul trebuie să dea bogăţie , iar cetăţeanul trebuie să ştie a se folosi de drepturile lui .
De altfel la toate popoarele cu viaţă neîngrădită , neîncătuşată - cum nu a fost a noastră - isvorul de putere care este mai jos în nord , trimite puterile de lucru şi de luptă în sus , în păturile orăşeneşti , pe care le împrospătează mereu .
Ele sunt numai temelia pe care vom avea să aşezăm lucrarea noastră în viitor .
n`au pământ , ori chiar de au pământ , au şi înzeştrare .
Invăţătorii şi preoţii cari în acest an au stat aproape de cei dintâi " ucenici " ai şcolii începătoare naţionale , dacă vor gândi mai mult asupra acestor lucruri , se vor hotărî și vor purcede la faptă .
Cum sunt tratative pentru încheerea unei convențiuni pentru schimbul mărfurilor între Ucraina și noi , credem că Direcțiunea Generală a căilor ferate se va grăbi să rezolve cu un moment mai înainte problema transportului cu cale ferată între Bender și Tiraspol .
Dar cu aceste prefaceri adânci în viaţa noastră - în viaţa politică şi economică - nu putem spune că am sfârşit .
Şi împrospătându -le astfel ; dând adecă , oraşului viaţă din viaţa norodului şi în slujba intereselor norodului , propăşeşte şi ţara în chip firesc .
Cu însuşirile de seriozitate şi de tact , înăscute la Moldovenii de pe amândouă malurile Prutului , s`au ştiut acomoda tuturor împrejurărilor grele , prin cari aveau să strecoare Basarabia până la popasul de pe urmă al revoluţiei :
Ori cât de mult şi oricât de roditor e pământul Basarabiei , el nu poate ferici pe toţi .
Marți , 22 octombrie 1918 .
De pe întinsul nemărginit al Rusiei prefăcute în comitete , veneau revoluţionarii noştri la Chişinău .
numai la creşterea acelor bogăţii cari rodesc printr`ânsul .
Au alergat aici , au intrat în luptă cu centraliştii noui ai Rusiei şi cu vechii centralişti ai ţarilor , - înfăşuraţi acum în roşu!- au intrat în lupta de luminare a norodului , pe care , gloata pestriţă a revoluţionarilor basarabeni , în numele sfânt al libertăţii , îl aţâţa împotriva limbei şi autonomiei proprii .
Vagoane și mașini vin de la Tiraspol așa că stabilindu -se un tarif de transport , s'ar putea pune în circulașie două trenuri de marfă pe linia aceasta nefiind nici o piedica din partea autorităților ucrainiene .
Poate că încă multă vreme n`ar fi prea puţin , dacă ar fi bine lucrat - şi câţi au trăit până acum în lipsă şi în nevoi având 15-20 desetine !
Sîmbătă , 14 aprilie 1918
Mai bogat decât lucrătorul ogoarelor , decât gopodarul îndeobşte este acel care preface mărfurile ori , care , - prefăcute ori neprefăcute - ele trec din mână în mână : meşteşugarul şi neguţătorul . Noi , Românii , avem puţini meşteşugari de ai noştri şi încă şi mai puţini negustori .
Dar nu numai din punctul de vedere al interesului obştesc trebuie să ne gândim mai mult ca până acum a îmbrăţişa meseriile şi negoţul .