Cine ar crede că Preşedintele Camerei , inspiratorul guvernului pe de o parte , iar pe de alta luminătorul ( sic ) opiniunei publice în România , nu a găsit altă idee să exprime deputaţiunei de orăşeni şi de studenţi , ce se dusese să’l felicite ( ! ! ) pentru căderea Plevnei , de cât dicându -le : că ei nu trebue să se odihnească şi să fie linisciţi , de cât când va cădea şi se va dărâma şi cealaltă Plevnă ... , Plevna reacţiunei , care amerinţă libertăţile României !
În privinţa aceasta , diarul rus Golos , vorbind despre măsurile eventuale ce ar voi să ia cabinetul din Londra , dice că Rusia poate ascepta fără nelinisce sfârşitul acestui episode politic .
Orice am dice pentru a felicita Căpitanul oastei române , Care a condus aşa de vitejeşte brava noastră armată , din isbândă în isbândă , pană la luarea cetăţei neînvinsului Osman , ar fi mai prejos de ceea ce simte inima noastră , mai prejos de adânca gratitudine către Măria Sa şi de mândria legitimă , ce avem pentru suveranul nostru .
Susţinem că Românul ar fi înaintat o mare eroare şi în casul acesta ; dar , în fine , poate ar fi reuşit să amăgiască mai lesne pe cei nepricepuţi : de oare-ce , cabinetul d-lui Tisza , fiind eşit din sînul Centrului parlamentar al Ungariei , ar fi putut să dică , de şi fără succes , că cei ce se aseamănă se adună , că cel puţin dupe însăşi credinţa d- nealor , conservatorii sunt aceiaşi , precum , şi dupe noi , radicalii sunt aceiaşi , în toate ţările .
Dar să ne înţelegem odată , pentru Dumnedeu , şi să sfîrşim cu această comedie , ce nu se poate îndestul stigmatisa , şi pi care confraţii de la Românul , continuă s'o joace , în deriderea adevărului , cu atâta lipsă de sfială .
Asceptăm , mai ales , să vedem şi opiniunea confraţilor noştri de la Românul .
Purtarea Domnitorului nostru a fost corectă .
O corespondinţă de la Berlin , publicată în Independinţa Belgică de la 19 Decembre , susţine că , Principele Gortchacow nu va putea nici-o-dată trata pe basa notei turcesci , care ia , drept punct de plecare , integritatea imperiului otoman .
Participarea Românilor la resbelul actual este astăzi un fapt îndeplinit .
Daca Sublima Poartă nu va crede învingerea destul de însemnată , şi are încă încredere în resursele şi forţa sa de resistenţă ; dacă , mai cu seamă , aducându’şi aminte de ultimul discurs al lordului Beacoinfleld , care era o încuragiare la rezistenţă , ea crede că , curând sau mai târziu , Englitera va interveni ; Turcii vor continua lupta , şi armatele rusesci se vor îndrepta spre Sofia şi Adrianopoli , ca sa continue peripeţiile răsboiului şi să provoace noi eventualităţi în favorul păcei . Dacă din contra , cabinetul ottoman se va abandona descuragiărei , având mai cu seamă în vedere ultimul discurs al lordului Derby , care lasă să se înţeleagă că Turcia nu are să aştepte vre -un ajutor militar din partea Engliterei , el va priimi mediaţiunea , ce nu va lipsi a i se face de vreuna din marile Puteri , şi pacea se presintă ca o eventualitate probabilă .
Nu ne mirăm de loc aflând o asemenea vedere în intenţiunile Rusiei , de oare ne vorbesce menţionata corepondinţă din Berlin ; dar suntem foarte mişcaţi , când vedem dicăndu -se , în aceeaşi relatare de la 19 curent , că Rusia ţine foarte mult la reluarea porţiunei Basarabiei , ce ni s’a înapoiat prin tractatul din 1850 .
Va trata altul pentru noi , şi cine va fi acela ?
Ori ar fi fost un act de patriotism şi de prietinească bună-voinţă , pentru a scăpa ţeara de guvernul nopţei al= " " trădărei= " " şi= " " , şi a restabili vechile noastre legături cu Poarta , pentru care Românul , şi cu ai săi , acum doi ani erau atăt de geloşi ; iar iscălitorii manifestului nisce amici devotaţi ai României , inspiraţi de cel mal înalt patriotism şi liberalitate , dupe cum erau la anul 1860 , când se trudeau , prin d- nii C. A. Rosetti şi I. Brătiaun , a convinge pe Vodă-Cuza să invadeze câmpiile Ungariei şi să răstoarne , cu revoluţionarii unguri , tronul Habsburgilor ? !
Pentru ca să putem dar dobândi şi conserva această posiţiune internaţională , trebue să declarăm cu toţii şi să lucrăm din toate puterile , nu numai ca independinţa noastră să fie recunoscută , ci tot-de-odată ca Statul nostru să fie declarat neutru şi garantat colectiv de toate marile Puteri ale Europei .
Dar , dacă aceia , cari ţin în mână destinele României , dau probe de o atât de piramidală ignoranţă despre cele mai elementare noţiuni de politică şi diplomaţie , ei sunt însă foarte tari , foarte experimentaţi , foarte instruiţi , în arta de a ... semăna ura între partite şi a preumbla falca discordiei şi învrăjbirei printre fiii în doliu şi sângerândi ai aceleaşi Patrie !
După căderea Plevnei , noutatea cea mai importantă , de care s’a ocupat lumea politică , nu a fost decât convocarea anticipată a parlamentului englez şi comentariile belicoase ale pressei ministeriale din Londra .
acestea privesc pe miniştrii .
Dar a veni confraţii noştri de la Românul şi a publica în capul organului d- nealor un apel revoluţionar , subsemnat de numele celor mai de căpetenie radicali ai Ungariei , cum este : Simonyi , Joakai , Helfy , Orbán Balázs , Mocsári , Irányi , Vearhovay , Klapka şi alţii , ş'apoi a ne atribui nouă solidaritate c’un asemenea apel şi conspiraţie cu asemenea bărbaţi , este o lipsă de logică şi sfială , tot atât de mare , ca şi când ne- ar atribui un contact de idei şi sentimente c’un Naquet , Ordinaire şi Floquet din Franţa , seaŭ c’un Serurie , Carada şi Fulger de la noi !
Rămâne a ne înţelege şi a lucra cu toţii , aşa , cum Statul nostru , liber şi independinte , să capete acea posiţiune internaţională , care este conformă cu dorinţele şi vederile ce totdauna Românii au avut , şi cari au constituit politica lor naţională şi tradiţională .
Poporul bucurescean e dator să facă domnitorului nostru o priimire strălucită , măsurată cu purtarea bărbătească ce Căpitanul oastei române a avut -o pe câmpul de luptă .
Toţi Românii din capitală vor fi fericiţi a esprima , către putintele şi marele Suveran al Rusiei , simţimentele lor de admiraţiune şi de devotament , atât pentru calităţile personale eminente ale marelui Suveran , cât şi pentru simpatiele şi buna-voinţă , ce se scie că are pentru naţiunea română .
Încă o dată am dori să vedem şi cuvăntul Românului , care , fiind organ oficios , ne va spune tot de o dată cari sunt şi vederile guvernului în privinţa aceasta .
Nu este soarta foştilor miniştri puşi subt acusaţiune , care ne face să ne interesăm despre cele ce se petrec în Cameră , în chestiunea procesului ce li se face de către guvernul Brătianu-Cogălniceanu şi partidul radical , ce el represintă la putere .
Şi poate nici nu ne- am fi ruşinat de o atare simpatie ; căci fără a ne amesteca în politica interioară a acelui Stat , - numai Românului i se permite asemenea lucru !
Fi-vom şi noi admişi a fi direct ascultaţi în congresul păcei , ca unii ce am fost parte beligerantă ?
– cu toţii cunoascem politica esterioară , prudentă şi eminamente conservatoare , urmată de comitele Andrássy , prin urmare şi de şeful cabinetului ungar , mai ales în cestiunea Orientului ; toţi scim , cu câtă energie d. Tisza a procedat contra resvrătitorilor săcui din Transilvania , spre a restabili şi menţine buna ordine în Stat , şi cum primul ministru al Ungariei , în dilele din urmă , a refusat a priimi deputaţiunea meetingului ţinut la Pesta , care meeting luase hotărîrea : la ! = " " arme= " "
Noi nu avem nici o temere de principiile ce profesăm şi de simpatiile ce avem pentru partidele conservatoare din ori-ce ţeară ; de oare ce în însăşi această denumire se coprinde principiul ordinei ş’al adevăratului patriotism , pe cari se intemeiază interesul bine înţeles al ver-cărei ţeari ş’al ver-cărei naţiuni , ce tinde la progres , iar nu la ruină .
, în numerul 150 al Pressei neîndoindu -ne un singur minut de bărbăţia şi avântul soldaţilor noştrii , diceam între altele : « Soldatul n'are să se preocupe « de chestiunile politicei dilei .
Ei bine , de ce Românul nu are această francheţă , acest curagiu ?
Cu acest organ suntem deja de accord în privinţa unei opiniuni ce a emis de mai mult , că adică trebue să ne silim a obţine , prin pacea viitoare , ca să se dărâme cetăţile otomane de pe malul drept al Dunărei .
În orice cas , oamenii politici trebue încă de acum să se preocupe de condiţiunile în cari se va încheia pacea .
... PRESSA , BUCURESCI , 14 DECEMBRE 1877 .
Deşi aceşti foşti miniştri sunt şefii recunoscuţi şi autorisaţi ai partidelor conservatoare şi liberal-moderate din România ; şi deşi danţul macabru , ce se joacă împrejurul lor , e de natură a descepta în ţeară , în aceste momente supreme , ura şi discordia ; totuşi , ce ne întristează mai mult în această tristă comedie este că vedem aci unul din simptomele gravei maladii sociale de care suferim : demagogia , plină de invidie şi de neputinţă , ce nu poate trăi decât căutând pretutindenea să distrugă toate superiorităţile de talent , de merit , de sciinţă , de esperienţă şi de serviciuri aduse ţărei !
Păstrăm ceea ce avem , mai adăogând că : Delta Dunărei ne este indispensabile .
Iată un punt de unire între toţi .
trebuie să fie înrădăcinat în inima d-lui Preşedinte al Camerei sentimentul de distrucţiune , pentru ca acest sentiment să persiste a’1 inspira într’o di aşa de solemnă ca aceea în care ţeara întreagă vărsa lacrimi de bucurie şi de întristare în acelaşi timp , gândindu -se la luarea Plevnei , dar âncă şi la scumpele vieţi ce ea ne- a costat ! Când ne gândim că istoria ţărei noastre ne arată , că totdauna , în chestiuni naţionale şi însuşi în momente mult mai puţin grave decât acelea în cari ne aflăm , toţi românii au fost uniţi în spirite şi în inimi , un sentiment de profundă întristare ne coprinde vădând lamentabila stare de discordie , ură şi învrăjbire , al cărei trist specatol îl presintăm Europei în momentele de faţă .
Să sperăm , cel puţin , că Europa nu va mai comite şi acum , ca la 1856 , greşiala de a decide soarta noastră fără a ne asculta .
Dorim cu toţii pacea , şi toţi avem speranţa că , acum , după căderea Plevnei , ea se va putea mai lesne încheia .
Acest subiect fiind foarte important , ne propunem a’l studia într’unul din numerile viitoare .
La Berlin , chiar cercurile guvernamentale au fost viu emoţionate .
Asceptăm să vedem , asupra acestui punct , şi opiniunea altor organe de publicitate , cari nu aparţin partidului conservator , său liberal-moderat .
Această idee este foarte legitimă , şi are o mare importanţă pentru noi ; ea se impune chiar , până la un punct , de libertatea navigaţiunei Dunărei .
Toţi scim , cu cat sgomot , Românul de acum două sau trei luni , reproducea , dupe un diar umoristic radical din Pesta , numit Lámpás , înaintea chiar a primului său Bucuresci , un pretins apel la revolţiune şi la invadare , iscălit de cate -va nume unguresci , mai mult seau mai puţin cunoscute , aruncând partidei conservatoare , ce represintăm , insulta că ar fi solidară la acel apel , că s’a înţeles cu ungurii , ca să restoarne guvernul naţiunei , să trădeze ţeara în mânile lor , şi alte asemenea absurdităţi .
Ore ş’atunci acel act ar fi fost un atentat la siguranţa Statului român , şi iscălitorii lui nisce brigandi , cari tindeau să intre hoţesce în ţeara Românilor ?
Fideli dar acestei programe , care , deşi formulată de o partidă , espune însă nisce principii cari aparţin naţiunei întregi , repetăm că trebue să ne preocupăm de acum înainte mai ales de soluţiunea ce trebue să dobândim de la un congres al păcei .
Românul dar ar trebui să vorbească , şi , unindu -se cu noi în afirmarea credinţei ce păstrăm , că Rusia nu hrăneşte nici o dorinţă relativă la luarea Basarabiei , ce avem de la 1856 , să arate încă , că este de părere , că nici darea Dobrogei , nici întocmirea de care vorbeşte diarul rus Gazeta de Moscova , nu va putea face mâine ca principalul organ al guvernului să susţie că s’ar putea admite o asemenea combinaţiune .
Asupra căror altor puncturi rěmâne acum a ne Înţelege ?
Dacă prima idee va triumfa , un congres european va decide de soarta Orientului şi a Statului român .
Cu toate acestea , Gazeta Germaniei de Nord dice că a= " " acela= " " actuala= " " acţiune= " " admite= " " alt= " " anglia= " " ar= " " armamentele= " " asigura= " " britanice= " " celor= " " chiar= " " crede= " " cu= " " că= " " că,= " " dar= " " de= " " decide= " " decât= " " depărta= " " din= " " englese= " " esistă= " " europene.= " " eventuale= " " fasă= " " faţa= " " finele= " " garanţiile= " " guvernul= " " intereselor= " " intra= " " la= " " lesne= " " londra,= " " luate= " " mai= " " motiv= " " negociaţiunilor= " " nici= " " nu= " " n’au= " " ocasiunea= " " orce= " " pace.= " " pentru= " " perturbaţiune= " " putea= " " până= " " păcei= " " resbelului,= " " resoluţiuni= " " reuşi,= " " scop= " " se= " " speră,= " " s’ar= " " turcia.= " " un= " " urmă= " " va= " " în= " " Alte sgomote respândite susţin că , convocarea parlamentului pentru 17 Ianuariu n’ar avea alt scop , de cât acela de a cerceta o propunere în privinţa cumpărărei Egypetului ; propunere , ce i s’ar supune de minister , care are intenţiunea de a răspunde , prin luarea posesiunei Egypetului , la faptul trecerei libere a Dardanelelor .
Sunt unii publicişti , precum si unele publicaţiuni , cari aruncă , numai aşteptării publicului , lacom de nuvele , fel de fel de sciri , care de care mai de necredut şi mai nepotrivită .
Ş’atunci suntem Stat independinte recunoscut .
Acest fericit rezultat a scăpat onoarea naţiunei , şi a făcut să peară îndoelile chiar în ochii acelora , cari nu credeau în bravura română .
Este bine să ne dăm odată seama , franc şi limpede , despre această nouă gogoriţă , despre această nouă armă , de care guvernamentalii noştri par atât de preocupaţi , încât ating ridicolul .
După ce se isbi şi se înfrânse în contra ei un corp considerabil al armatelor imperiale , şi fu causa ocasională şi imediată a intrării noastre în acţiune , ea opri în loc , în timp de mai multe luni , armatele ruso-române , şi servi de ecatombă la mii de mii de luptători !
Ea voesce să stabilească sălbatica egalitate a ignoranţei turbulente , care nu scie decât a vântura naţiunea , ca vânturătorii pleava ! PRESSA , BUCURESCI , 7 DECEMBRE 1877 .
... Aceasta o-dată stabilit , facem o modestă întrebare confraţilor noştri de la Românul : Ce ar fi dis oare d- nealor , deaca , în împrejurările de facia , s’ar fi găsit la putere partidul conservator , iar nu d- nii Rosetti-Brătianu , şi , prin urmare , pretinsul manifest al radicalilor unguri ar fi apărut fiind d- nealor în oposiţie ?
Ca oştean , a fost brav ; ca şef suprem al armatei , a fost dibace şi de plin de pricepere ; ca strategist , a avut ocasiunea să arate că direcţiunea Sa a fost cea mai nemerită ...
Aceasta ar trebui să ocupe egal pe toate organele de publicitate , fără deosebire de culoare ; căci , în fine , dacă această soluţiune va fi bună , toţi , fără deosebire , ne vom bucura de dânsa ; dacă va fi nenorocită , iarăşi toţi , fără deosebire , vom suferi .
Ne rezervăm însă cele ce mai avem de spus în această privinţă , pentru alte ocasiuni , pe cari , suntem siguri , Românul nu va întârdia a ni -le procura .
Eroul de la Rahova şi de la Valea-albă priveşte deja legiunile noastre , cum , pline de reminiscinţele trecutulul , se pregătesc a împodobi , cu noi aureole de glorie , numele şi arma română .
Politica însă naţională , discuţiunea adică a resultatelor ce trebue să căutăm a dobândi din faptele deja îndeplinite , nu are a face cu răspunderea ministerială din trecut , dupe cum aceasta s'a espus prea bine în programul partidului conservator de toate nuanţele , ce am publicat la 27 ale trecutei luni .
În urma cererei de mediaţiune a Turciei , s’au preschimbat mai multe note între cabinetele Puterilor neutre .
Dacă acest guvern nu s’ar compune de oameni politici cari , după spusele Românului nu voesc a se conduce ca cămătarii şi n’au trebuinţă de zapis , emanet şi fiţuică ( ascultaţi jale ! ) , el ar fi încheiat cu guvernul rusesc un tractat , ( fără de care nu poate fi alianţă , diplomaticesce vorbind ) , în care ar fi prevădut posiţiunea sa la încheierea viitoarei păci , şi plenipotenţiarul Statului român ar fi iscălit tractatul de pace alăturea cu plenipotenţiarul Rusiei şi al Turciei .
La prândul de la Palat , d. ministru de finanţe , ridicând un toast , a dis că Principele Gortchacow ş’a atras simpatiele generale ale Românilor a ştiu să inspire iubire în inima tutulor câţi l’au audit vorbind despre viitorul ţărei cu atât interes şi bună-voinţă .
Soldatul a făcut tot ce era de datoria lui să facă . Să vedem acum ce vor face miniştrii , pentru a isbuti să ne asigure un viitor măreţ , demn şi liniscit , cum diceam pe 27 Iuliu ; căci aceste cuvinte urmau credinţelor ce arătasem deja în numărul 129 al Pressei , când repetam cabinetului radical următoarele : Dacă ministerul are asigurări puternice că cooperarea noastră este nu numai tolerată , dar încă bine priimită ; dacă esistă tractat pe un picior de perfectă egalitate ; dacă avantage sigure , iar nu eventuale , ni se stipulează ; dacă nu suntem lăsaţi hasardalui ; dacă în viitorul congres s’a însemnat deja , de puternicul imperiu , scaunul ce va ocupa plenipotenţiarul român ; negreşit atanci , în asemenea casuri , şi cu asemenea garanţii , ar putea cabinetul să hotărască trecerea Dunărei ... Acum însă , fiindcă Românul ne dise că nu avem trebuinţă de zapis , chezăşie , nici emanet , ne permite oare confratele nostru de la foaia radicală a’l întreba : cum se face ca , din atâtea tunuri de la Plevna , nouă să nu ni se recunoască dreptul de a lua de cât 30 numai ?
De ce se lapădă de semenii săi , de radicalii din Ungaria , aruncând faptele acestora în sarcina noastră ?
Până acum însă nu avem nici o veste positivă despre toate acestea , mai bine ar fi să mai adăstăm puţin , pentru a vedea în realitate , care va fi objectul deliberaţiunilor parlamentului Angliei .
Sub auspiciile dar a unor asemenea aduceri aminte , proced oştile române spre câmpul de lupta şi de onoare .
Este peste putinţă ca Rusia să aibă o asemenea dorinţă faţă cu Românii , când Augustul Împărat Alexandru II a dis cuvăntul său în faţa Europei , că nu pleacă să cotropească popoare , ci să desrobească pe creştini de subjugul apăsător al sectarilor Semi-lunei .
În aceste puţine cuvinte se resumă toată politica noastră naţională .
Cancelariul imperiului , răspundând la acest toast , a dis că : lucrând ast-fel , nu a făcut decât să se pătrundă de adevăratele vederi ale Împăratului şi n’a pus în lucrare decât intenţiunile Augustului său Suveran . Când dar asemenea asigurări da Principele Gortchacow , nu putem înţelege că vederile Împăratului erau de a cere Basarabia , ce o avem de la 1856 , nici că simpatiile românilor au fost date cancelariului fiind că acesta ar lucra să desmembreze România .
În acest cas , gânditu-s’a guvernul nostru la posiţiunea ce va avea Statul român la încheierea păcei ?
Găsim în adevăr oare-cari diare în Rusia , cari se ocupă de noi , pornesc fel de fel de planuri , cred că pot regula ele întinderea teritoriulul nostru , vorbind a ne da Dobrogea , a face în urmă alte schimburi şi alte întocmiri , cari de cari mai ingenioase , dupe fertilitatea spiritului iscusiţilor redactori de la foile ruse ;
Acest tractat este acum sfâşiat în toate clausele sale , afară de cea privitoare la partea Basarabiei , ce s’a anexat prin tractatul din Paris teritoriului român , şi care singură mai aduce aminte Rusiei epoca resboiulul Crimeei .
Nu scim ; aceasta va face obiectul tractaţilor diplomatice , şi negreşit că guvernul va pune toate silinţele , ca să ni se recunoască acest drept .
Românii din toate unghiurile ţărei au de cât recunoscinţă adâncă pentru Domnitorul lor .
şi , prin racţiune , d. Preşedinţe al Camerei înţelegea tot ce nu este radical şi devotat orbesce guvernului de astă-di ! !
Sunt astă-di împliniţi tocmai patru-sute şi unu de ani ( 1 ) , de când primul luptător al unităţei române , îmbărbătat şi de sacrul cuvânt al mamei , îşi strânse oştile ostenite , şi risipind cu desăvârşire « pe trufaşul inimic , ce începuse a sărbători o vremelnică victorie contra noastră , isbuti a aşeda ridicat drapelul ţărilor române şi a asigura un viitor demn şi liniştit fiilor şi urmaşilor săi .
Quai a voi anime prave , non disperate mai veder la cielo !
... Noi , profanii , nu putem înţelege aceste mistere .
Sau noi singuri vom trata ?
Este adevărat că , dupe noua teorie adoptată de guvernanţii de astă-di , ni se va respunde că nici atunci n’avem a ne conduce ca cămătarii , şi că nu vom avea trebuinţă de zapis , emanet şi fiţuică !
Acesta este un alt punt de unire între noi toţi .
este urgent şi neapărat , pentru noi toţi Românii , de orice partidă , a ne da bine seamă de interesele ce avem a susţine şi a apăra la viitoarea pace , de ceea ce trebue să ne silim a dobândi prin acea pace , de condiţiunile cu cari noi înţelegem esistenţa noului Stat român .
Sus dar privirile noastre .
Ele au introdus în sînul societăţei române un germen fatal de disoluţiune , care se desvoltă în proporţiuni pline de întristare pentru present şi de ameninţări pentru viitor .
Dacă guvernanţii cred , că vor face o Românie mare , independentă şi fericită , distrugând , suprimând şi disolvând tot ce nu este radical , revoluţionar şi demagogic în ţeară , îi deplângem profund şi le dicem , împreună cu marele poet florentin :
Noi de acum ne pronunţăm că , o atare întocmire ar vătăma interesele şi viitorul naţiunei noastre .
Armata romană s'a purtat cu demnitate , cu o bravură esemplară , şi gloria ce ea a căpătat pe câmpul de bătaie , ca şi bravul ei Comandant Superior , Domnitorul nostru , este un fapt istoric , care aparţine naţiunei , şi de care ne fălim cu toţii .
Scim , în adevăr , că Românii , proclamând independinţa , au voit totdeodată să conserve Statului român o esistenţă propriă , şi să nu abandoneze posiţiunea de bulevard pe Dunăre , ce marile Puteri europeane le- au creat la 1856 .
Aâvnd această posiţiune , trebue să căutăm a da toate garanţiele , că noi nu vom fi o causă de turburări , de îngrijiri , sau de agresiuni pentru alţii , şi că micele noastre puteri vor servi numai la apěrarea noastră strictă , fără a ne amesteca în certurile nici unuia din puternicii noştrii vecini .
Susţinem iarăşi , toţi deopotrivă , recunoascerea independinţei noastre de către Puterile europene .
Aflăm , cu vie plăcere , că Măria Sa Domnitorul , Suveranul României , Învingătorul Plevnei , are să intre în Capitală , înturnându -Se de pe câmpul de resbel , mâne , Joui , 15 decembre .
Împăratul tuturor Rusiilor a plecat la Petersburg .
dar , când încredinţările noastre au fost adevărate ; când ostaşul român s’a arătat demn de tradiţiunile noastre strămoşesci ; când umbrele eroilor de la Rovine şi de la Valea-Albă pot cu mândrie să privească pe fraţii noştri , cari au luptat la Griviţa şi la Plevna , în August şi în Noembre ; nu ne rămâne , de cât a ne închina cu respect bravilor cari au cădut în aceste lupte sângeroase , şi a saluta cu mândrie şi cu o mulţumire legitimă pe ostaşii noştri , cari au făcut onoare numelui de Român .
Tot noi am fi conspirat ş’atunci cu ungurii , ca să resturnăm guvernul şi să aducem invasia în ţeară ?
Progresul doctrinelor subversive şi a teoriilor demagogice au pervertit , fara îndoială , spiritul naţional .
Suntem asemenea toţi convinşi , că Rusia va fi cea d'întâi putere , care ne va ajuta ca această independinţă să se recunoască .
Nimeni până acum nu a refusat cererea de mediaţiune a Turciei , nici nu i- a dis să se adreseze direct protivnicei sale .
Este peste putinţă ca Rusia să aibă o asemenea dorinţă faţă cu Românii , când cuvintele Principelui Gortchakow , din seara de 5 Decembre curent , sunt încă proaspete în memoria tuturor .
Majestatea Sa Împăratul Rusiei va sosi luni în Capitala noastră , care va avea marea onoare a’l avea de oaspe până marţi seara .
Partidul , ce represintăm , s'a pronunţat deja prin pressă , şi deunăzi în Senat , atât asupra răspunderei ministerului pentru modul participărei la resbel , cât şi în privinţa politicei noastre naţionale .
Românul dar să vorbéscă , şi noi , profanii , să ascultăm cum radicalii au hotărît despre soarta şi viitorul naţiunei române !
Mai ales în asemenea epoce critice şi dificile , totul ar fi trebuit dis , lămurit , hotărât , fără sfială , fără temere , pe faţă , pentru ca ţeara să scie ce se lucrează , şi străinul să cunoască cari sunt dorinţele şi hotărîrile noastre .
Ne oprim aci pentru astă-di , de şi am avea âncă multe de dis şi de reprodus , ca să probăm , până la ce grad se urcă puţina cugetare a adversarilor noştri , radicalii de la putere . Ţinem a fi generoşi şi chiar cu adversarii ce combatem .
- cea din urmă nu tinde de cât a ne invada şi a face rău ţării , in conspiraţie cu conservatorii , etc.
Domnitorul ţărei , în capul oastei , a arătat naţiunei că scie să conducă la glorie armele române , cum Domnii noştri de altă-dată ştiau , prin bărbăţia lor , să ferească ţara de primejdii cumplite .
el , care n’a isbutit nici măcar a face să ni se recunoască titlul de putere beligerantă ?
Toţi scim iarăşi , cu câtă stăruinţă Românul , surprins chiar a doua di , de cătră diarele conservatoare , asupra ridicolului , continuă mereu d’atunci a face pe cititorii săi să creadă , că acel apel nu era apocrif şi că într’adevăr o conspiraţie se urzise între partidele conservatoare de la noi şi sub-scriitorii acelui apel unguresc .
Un tractat iuternaţional european disparând , noile condiţiuni şi transformări politice ale Europei orientale se vor regula ele oare iară -şi printr’un tractat internaţional european la care să ia parte toate puterile semnatare ale primului tractat care se desfiinţează .
PRESSA , BUCURESCI , 17 DECEMBRE 1877 .
Drapelul tricolor e pur şi fără pată ; să’l purtăm necontenit astfel , fraţilor de pe câmpul de luptă ! Astă-di , sub un alt descendinte de eroi , nu ne îndoim că , bărbăţia română va fi la înălţimea pericolului ce ameninţă ţara , că ea va şti să culeagă acelea -şi avantage ca şi în trecut , pentru a asigura României un viitor măreţ , demn şi liniştit ...
... De un timp încoce , Românul îşi dă o vădită silinţă , ca să agite cestiunea turburărilor din Ungaria şi să facă dintr’ânsa o gogoriţă , pe de o parte , spre a speria mereu cu dânsa pe cei nepricepuţi ; pe de alta o armă , spre a isbi cu ea necontenit în protivnicii săi politici .
... În a doua ipotesă , pacea va fi încheiată numai între Rusia şi Turcia , sub auspiciile Germaniei şi nu fără ca Austria să exercite o influenţă considerabilă asupra condiţiunilor păcei ; interesele sale fiind prea strâns legate cu condiţiunile politice ale populaţiunilor chreştine din Orient , şi alianţa celor trei Puteri ale Nordului fiind âncă un fapt real şi positiv .
Vodă Carol , urmând , pe de o parte cu sfinţenie vechile noastre tradiţiuni , când Domnii Români se întorceau încărcaţi de glorie şi de reuşită , pentru mărirea prestigiului armelor române , pe de alta , ca un adevărat descendinte de Eroi , arată României şi Europei , că fruntea ce poartă coroana lui Mircea ş’a lui Ştefan este măreaţă şi demnă , că sabia , ce are prinsă , egalează cu sabia celor ce au luptat la Rovine şi la Valea-Albă .
PRESSA , BUCURESCI , 3 DECEMBRE 1877
Am mai dori âncă , ca presa română să fie unanimă în privinţa aceasta .
Situaţiunea politică , ca şi oportunitatea acţiunei ...
Ne- am mulţumi deocamdată şi cu răspunsurile pithice , ce pretresă nebănuită ar putea să ne dea de pe înălţimea tripodului .
Mai întâi de toate , ţinem a stabili un lucru : Am fi înţeles , poate , ca Românul să arunce în sarcina noastră o simpatie , sau o conspiraţie – cum o numesce dânsul—cu guvernul unguresc .
Domn constituţional , o singură dată nu a dărâmat teoria ce domneşte , că Domnul planează mai presus de certele şi divisiunile partidelor .
Ş’atunci , cum de n’am fost priviţi demni a încheia , cu aliatul nostru de fapt , nici o convenţie scrisă ?
Luarea Plevnei este , fără îndoială , evenimentul cel mal important al resbelului actual .
Răspunderea cade asupra acestora , şi numai purtarea în acţiune priveşte pe soldatul , ce luptă .
Noi , în întru , ne putem despărţi în privinţa mijloacelor ce credem că trebuiesc întrebuinţate pentru înflorirea Statului ; când însă este vorba de chestiuni esterioare , apoi aci nu mai poate fi cea mai mică neunire sau neînţelegere .
Toate acestea dar sunt sgomote inventate , nefundate cu totul , şi pe cari n’avem de cât să le respingem şi să mergem înainte .
În urma dorinţei esprimate din mai multe părţi , publicăm aci , in extenso , remarcabilul discurs , ce a pronunţat domnul Basiliu Boerescu , în numele partidului conservator de toate nuanţele , în şedinţa de la 26 Noembre , cu ocasiunea discutărei răspunsului la Mesagiul Tronului , şi prin care a desvoltat , mai pe larg programa acestui partid , publicată în Pressa , încă de la 27 Noembre trecut . PRESSA , BUCURESCI , 5 DECEMBRE 1877 .
Tot într’o vreme însă , sgomote se răspândesc şi în privinţa încercărilor de pace , ce se urmează între cercurile politice ale Europei .