„ P. Lloyd " insira lainuritu argumintele ce- su in favórea unui congresu separatu romanu .
Desbaterea acestai cereri provocà infricosiate espeptoratiuni contra — cuceritoriloru ce devasta astadi Francía .
Reuniunea asiá-numita a poporului germanu , s'a adresatu municipalitatei de Viena pentru unu ajutoriu pe séma Strassburgului , atâtu de ruinatu prin resbelu .
— Dar la acésta cestiune vom reveni odata a nume .
La loculu séu , mai in diosu , publicàmu acestu actu intregu .
Se fece cea mai caracteristica desclinire intre — germani si intre prussi , si representantii Schram si Melingo pronunciara , cà ca crestini si ca democrati , cu indignatiune trebue se- si intórca faci'a de catra cuceririle ce de la Sedan incóci face ostirea germana in Francia , de unde nu mai aude omulu de cátu de omoruri si aprinderi si dearderi de sate si de orasie !
Dnulu Romaniei anuncia tiereí cú multa positivitate plecarea , ba chiar promisiunea Austro- Ungariei , d'a renunciá dreptului seu de juredictiune eonsularia in Romania ; o eventualitate de care diu conte Beust in „ Cartea Rosia " vorbesce cu — unu feliu de réserva !
Dar in fine spune ministrului cà la autonomia nu pote sili pre nimene . Ei , guvernamentaliloru , dati ironïa la o parte !
— Guvernulu , ce ungurii l'au inauguratu la Zagrabia pentru croati , e zelosu for ' de mesura intru a implini vointi'a stepaniloru sei .
Câti -va profesori fura suspinsi , cei lalti ' si dedera demissiunea cu multimea , éra scolarii la rondulu loru paresira prelegerile , pana se capete satisfacere .
De acestea place guvernului .
Ni pare reucà spaciulu si timpulu nu ni permitu a ne ocupá d'o critica speciale pentru fiacare puntu séu pasagiu alu aceluia , ci trebue se ne marginimu a ni face observatiunile nóstre numai la câteva espusetiuni , mai vertosu batatórie la ochi .
Adeca nici conservativu perfectu , nici liberalu deplinu ; unu feliu de amfibia politica .
— Editoru si Redactoru Respundietoriu :
Marturisimu cà dupa cele ce cetiseramu despre Romanía in Cartea Rosia , " cu nerabdare asteptamu se audimu graiulu " Suveranului romanu despre situatiunea " acelei tieri .
" — Celu mai mare interesu ni -a desteptatu cuprinsulu cuventului de tronu prin care Dnulu României , Carolu I. domineca in 15/27 noemvre deschise sesiunea corpuriloru legiatorie .
Remonstratiunea , in termini respicati si plini de energia , dovedi necesitatea unui congresu romanu gr. cat .
Atacurile ostiriloru francese pretotindeniá s'au respinsu , si armatele nemtiesci amerintia reu Orleansulu !
Pre semme caus'a , séu cum i dicu spaniolii :
In Rom'a s'a latitu faim'a cà Pap'a ar fi morbosu forte .
— O alta mare bunavointia de care amintesce dlu Romaníei din partea guverniului austro-magiaru , privesce legaturele linieloru ferate .
Ací tocmai dicemu : „ Timeo Danaos et dona ferentes ! " Dintre cele din intru , cuventulu de tronu atinge necesitatea de instructiune publica pentru carierele productive ; adeca in ramurile comerciului , industriei si technicei .
Fiindu-ni vorb'a de diet'a Prussiei , amintimu aci ca unu ce pré minunatu , cà cunoscut'a „ Allg .
— acestu meritu , de ocamdata numai ' teoreticu , este mai multu a dlui dr. Esarcu din ministeriulu instructiunei publice .
LI . " de marti , pledéza asisderea pentru unu congresu rom. gr. cat .
Inse capitululu metropolitanu , in frunte cu vicariulu Tim .
cà fói'a guvernamentala „ Pest .
Ómeni si- au gasitu , càci ' si gasesce fie-care guvernu pana ce mai are in pusunariu bani de lefi .
Cipariu , remonstrà in contr'a acestui respunsu , fora a asceptá pana se ajunga metropolitulu de la Roma .
— Din Itali'a se pominesce despre unu cerculariu alu lui Mazzini .
1870 . ALBINA , 6 dec .
Fiindu dens'a o espressiune a guvernamentatiloru , ACèsta pledare o luàmu dreptu dovéda cà si Eötvös s'a induplecatu la remonstratiunea capitulului , si va incuviintiá tienerea congresului romanu .
— La Viena se urca frigurile electorale .
Bartalits Pesta , 6/18 ciresieriu 1870 Representatiunea metropolitului romanu gr. cat , .
— Principele Amadeu , a primitu corón'a Spaniei si fece deputatiunei venite se i- o ofera — totu feliulu de promisiuni , — casì toti domnii pan ' se vedu bine asiediati in carc'a poporaloru .
— In fine mai reflectamu , cà dupa cuventulu de tronu , desi asiá-numitele „ Seminaria " ale statului crescu pe spesele statului 750 de elevi pe totu anulu , — totusi aprópe 1000 de biserice sunt fora preuti !
, separatu de celu ung .
Ceva mai prostu nu -si póte omulu intipuí .
Unicu acestu puntu , acésta direcţiune este , ce merita óresi-care recunoscintia in tóta viéti'a ministeriului de astadi alu Romaniei ; dar pareni -se cà .
Conoscutulu Wagener , dintre conservativi , rogà pentru toti santii , se nu se spele rufele negre in faci'a Europei ; la acest'a Babel i respunsa , cà — conduca¬torii se ' ncete a negrí rufele nemtiesci in faci'a Europei ! La acesta ocasiune nu potemu se nu amintimu acì si de cele ce se manifestara mai de unadi in consiliulu municipale alu Vienei .
— In parliamentulu federatiunei germane sambet'a trecuta din partea celoru pucini deputati democrati , ér se amintira si se condamnara ageru crudmile , ce comitu ostirile nemtiesci in Francía , si anume facia de prisionari .
— Pre biét'a Spania necadiu mare cà nu -si gasesce unu canditatu la tronu de sém'a ei .
este sperantia cà liniele ambeloru staturi vor fi impreunate si la Orsiova-Vercerova , si la Brasiovu , ba anca si prin pasulu Vulcanului .
In tipografia lui Em .
Nemtii ( capaci pururia a forma partite câcu de multe , si care de care mai putienu marcata intru individualitatea sa si mai putienu conscia de scopulu seu ) imputa unii altor'a caus’a pentru care egemonisarea nemtiésca n i se mai pote sustiené a supr'a celor'a lalte naţiuni .
Acum’a , cà aceste dovedi s’au datu , bandele n’au se mai opereze , càci pentru scopulu loru finale : re-public'a , anca nu sosi timpulu ; si candu va sosi , insusi are de eugetu se descalice pre pamentulu Italiei .
Noi — suntemu dedati a primí pururiá de la Austro-Ungaria , pre langa câte o concesiune ce ni face , si câte o mesura mare de—necasu .
— Si diet'a prussésca se deschise ieri in Berlinu si se publicà o hârtia a regelui de Bavaria , prin carea ofere Regelui „ tematoriu de Ddieu " titlulu de Imperatore , unu planu ce in Versailles s'a primitu si de ceialalti „ semi-suverani " ai Germaniei .
Nu de autonomia se ferescu romanii , càci tocm'a o ceru si o pretindu — ci se ferescu de congresulu vostru celu ungurescu .
— Parliamentulu Italiei s'a desehisu ieri in Florentia ; Regele amincie Roma de capitala a Italíei impreunate .
— Scirile mai nóne de pre campulu resbelului in Franci'a , nu sunt imbucuratórie .
alegerii s'o puna la ordinea dilei in curtile legiuitórie , si apoi érasi i se imparu cà mai trebue se pauseze .
, scimu cà la ministrulu Eötvös a intimpinatu unu respunsu negative , avisandu la congresulu unguriloru rom. cat .
— In Franci'a , alegerile pentru consiliele generali ( ce sémena cu comitetele comitatense , districtuali etc. de la noi ) reesira in favórea guvernului .
Precum ni dau si unele manifestatiuni de dincóci se pricepemu ,
— Aici la noi , diet'a si delegatiunile continua a lucrá totu prin comisiuni , cari se ocupa mai vertosu de bugete , — de cari avemu se ne ocupàmu si noi câtu de curendu .
Aceşti guvernamentali nu se multiamira a isbi in barbatii partitei natiunali cari facu politica , ci trecura si la omenii instructiunei .