Éca inse , ca astadata me apucŕ pe dinainte dn .
„ Universulu , " totu in Bucuresci odata .
Nr.3 Brasiovu 1 .
Unulu din periódele cele mai interesante ale istoriei transilvane este acela , in care a decursu una serie de evenimente , care au pregatitu mai inadinsu , mai deaprópe epoc’a , in care Transilvani’a abdicandu de dreptulu seu electoralu la tronu si tragenduse de sub protectiunea Turciei , a inchiaiatu tractatulu de supunere cu dinasti’a Habsburg .
Atata era totu .
„ Buletinulu " ( fórte micu si redactatu de bajocura ) .
Si apoi ce mai esia ?
Intr’aceea critic’a cronicei , de care ne este aici vorb’a , o au facutu si o voru mai face altii ;
Invetiatoriulu satului , " de doua ori pe luna .
Ian. 1848 ? „ Albin'a romanésca , " de 2 ori pe septemana .
Pagina 4 Epistole familiarie IV .
Comuna Cserei scrie influentatu de ura cumplita in contra lui Michailu Teleki , acésta inca nu insémna , ca elu cá cronicariu ar fi falsificatu datele istorice , ci insémna numai atat’a , ca lui Cserei nicidecumu nu’i placea de politic’a lui Teleki , carele putemu dice , ca a jucatu langa Mich .
Pasagele reproduse in acésta fóia Nr. 2 a. c. din „ Archivu , " „ Albina " si „ Federatiune " sunt de natura , cá se disguste si descuragieze pe multi romani , din cati se ocupa seriosu cu afacerile nóstre nationali .
Remane apoi , cá totu acelu publicu se'si compare credintiele , cunoscintiele , devotamentulu si zelulu de a sacrifica , cu alte popóra de numerulu si de conditiunea sa .
La acestea foi cate esia in Bucuresci , se cuvine a insemna bine dóua lucruri , si adica : 1 ) ca tóte sumate la unu locu abia coprindea pe cate o septemana , tecstu mai multu , decatu coprinde in dilele nóstre de ecs .
Elu nu se póte mesura in sciinti’a si in cunoscintiele practice cu cronicarii Lupulu Bethlen , Ioanu Bethlen , Nicolae Bethlen si Petru Apor , se póte inse mesura prea bine atatu cu acestia , catu si cu alti cronicari in sinceritate si adeveritiune in acelea parti ale cronicei sale , care coprindu evenimente din tempulu seu , incatu elu séu luase parte activa la acelea , séu le audise si descrisese din relatiunile tata-seu si ale mai multoru contimpurani ai sei , éra scriindule nu avuse altu scopu decatu cáse fia pastrate pentru famili’a sa si cativa amici intimi ai sei , fara cá se cugete la tiparirea loru , ceea ce se vede curatu din mai multe parti ale cronicei sale .
Voiescu ei se scia de o cultura specifica nationala , séu ca au placerea de a se inneca intr'unu cosmopolitismu idealu , carele n'a ecsistatu si dupa cumu credu eu , nu va ecsista nici preste unu altu periodu de 1869 dela Isusu Christosu ?
TRANSILVANI’A. F ói’a Asociatiunei transilvane pentru literatur’a romana Si cultur’a poporului romanu .
Pana atunci inca remanu alu Ttale devotatu
Acésta compilatiune va ajuta totuodata , cá se pricepemu mai bine o suma de documente singuratice , remase din acelea tempuri , acaroru emanare nu se póte intielege fara informatiunile , pe care ni le dau cronicarii .
Déca ddnii colegi ai mei aru fi conspiratu inadinsu , pentrucá se'mi inlesnésca inaintarea catra scopulu ce ' mi propusesemu la inceputulu acestoru corespondentie , totusi mai bine nu m'aru fi pututu ajuta .
Aici inse generatiunile , care ne succedu nóua celoru carii ne aflamu intre 50 si 70 de ani , se'si insemne érasi unele cifre .
1661-1711 Ne amu propusu se facemu cunoscutu pe acestu cronicariu la unu cercu mai mare de lectori , decatu ilu are elu pana acumu in limb’a originala magiara .
Ei , bine , eu sciindu ca nu me prea taia capulu cá se filosofezu asupra acestui feliu de cestiuni , si lantiuitu , cumu dice dn .
De alta partea speramu , ca ceilaltii amici ai istoriei voru lua in nume de bine acésta lucrare a nóstra .
„ Monitoriulu oficialu " din Bucuresci . Éra in Iasi cate foi esia pana la 1 .
„ Romanulu " pe 6 dile ; 2 ) ca tóte nu avea atati lectori , cati are astadi de ecs .
De alta parte speramu , ca ceilaltii amici ai istoriei voru lua in nume de bine acésta lucrare a nóstra .
Asia dara eram se spunu buniloru nostrii lectori , ca anulu 1848 ne aflase cu acestea foi periodice : „ Curierulu romanescu , " care esia de 2 ori pe septemana in Bucuresci . „ Curierulu de ambe secsele , " totu acolo , esirea lui neregulata .
Cultivatorii de profesiune ai istoriei acestei tieri , cati cunoscu limb’a magiara , n’au nici o trebuintia de estrasele , pe care le vomu face noi din Cserei , pentruca aceia ilu citescu in originalu , care s’a tiparitu numai inainte cu cativa ani , dupace pana atunci chiaru si decopiera lui cu man’a fusese strinsu oprita .
Ne amu propusu se facemu cunoscutu pe acestu cronicariu la unu cereu mai mare de lectori , decatu ilu are elu pana acumu in limb’a originala magiara .
I. alu an .
Cserei inca este unulu din cronicarii acelui periodu .
Intr’aceea critic’a cronicei , de care ne este aici vorb’a , o au facutu si o voru mai face altii ; noi ne marginimu a mai premite aici inca numai atata , ca din 479 pagine 4 ° mare ( tipariu garmondu ) lasandu neatisu totu ce nu datéza din tempulu cronicariului , si chiaru din acetu periodu trecendu preste totu ce este numai receptiune , ce este imprumutatu din istori’a generala , séu din istori’a Ungariei si a imperiului germanu , séu ce este strinsu familiariu , séu descrisu prea largu , ci totusi fara multu simbure , vomu reproduce numai pericope de acelea , care sunt de natura de a reversa lumina preste tóta epoc’a sa si preste cele urmatórie mai pana in témpurile nóstre .
Apaffy un’a rola analóga celei de mare veziru in Constantinopole .
Voiescu romanii viétia nationala romanésca , séu nu voiescu ?
Apaffy un’a rola análoga celei de mare viziru in Constantinopole .
Dupace asi fi constatatu starea din an .
Uitaiu se premitu , ca eu adica presupunu la romani celu pucinu atata credintia , ca ei si preste alti dóuadieci de ani voru fi in casulu celu mai reu totu atati la numeru , cati sunt astadi , si ca in acestu periodu de alti dóuadieci de ani nu se va mai afla nici unu nebunu , care se voiésca a le oprě vorbirea si scriptur'a romanésca .
1848 avea abonati 820 , dicemu optu-sute douadieci , celu mai mare numeru , la care a pututu ajunge una fóia periodica romanésca pana in acelu anu .
Cipariu , mai multu de viéti'a practica , prosaica , pi-ecumusci si dta , eram se verespundiu intre altele cu o paralela , ce asi fi trasu intre starea diaristicei nóstre din a. 1848 si intre cea din a. 1868 , apoi eram se intrebu pe filosofi , ca ce credu ei dupa logic'a loru , care va fi starea diaristicei si preste totu a literaturei specifice romanesci pe la anulu Domnului 1888 .
caus'a era , ca acelea putea trece séu numai cá scrisori cu porto enormii de douadieceriu pentru fiacare Nro , séu ca trebuea se se trimitia la gubernulu din Clusiu spre a se censura , de unde apoi ne venea — cate putea veni — la cate dóua , uneori si la cinci luni ;
Unulu din periódele cele mai interesante ale istoriei transilvane este acela , in care decursu una serie de evenimente , care au pregatitu mai inadinsu , mai deaprópe epoc’a , in care Transilvani’a abdicandu de dreptulu scu electoralu la tronu si tragenduse de sub protectiunea Turciei , a inchiaiatu tractatulu de supunere cu dinasti’a Habsburg .
Cultivatorii de profesiune ai istoriei acestei tieri , cati cunoscu limb’a magiara , n’au nici o trebuintia de extrasele , pe care le vomu face noi din Cserei , pentruca aceia ilu citescu in originalu , care s’a tiparitu numai inainte cu cativa ani , dupace pana atunci chiaru si decopiera lui cu man’a fusese strinsu oprita .
Februariu 1869 Din cronic’a lui Michailu Cserei .
„ Buletinulu oficialu , " camu de doua ori pe septemana , séu si mai desu dupa trebuintia , „ Magazinulu Daciei , " in fascióre , dupa impregiurari .
TRANSILVANI’A. Fói’a Asociatiunei transilvane pentru literatur’a romana si cultur’a poporului roman .
Elu nu se póte mesura in sciinti’a si in cunoscintiele practice cu cronicarii Lupulu Bethlen , Ioanu Bethlen , Nicolae Bethlen si Petru Apor , se póte inse mesura prea bine atatu cu acestia , catu si cu alti cronicari in sinceritate si adeveritiune in acelea parti ale cronicii sale , care cuprindu evenimente din tempulu seu , incatu elu séu luase parte activa la acelea , séu le audise si descrisese din relatiunile tata-seu si ale mai multoru contimpurani ai sei , éra scriindule nu avuse altu scopu , decatu cá sa fia pastrate pentru famili’a sa si cativa amici intimi ai sei , fara cá se cugete la tiparirea loru , ceea ce se vede curatu din mai multe parti ale cronicii sale .
Din acestia preste 300 era moldoveni , vreo dóuasute munteni ( ca in Munteni'a Gazet'a era censurata fórte aspru si adesea oprita ) , preste 200 ardeleni , * ) vreo 50 banatieni , ceilalti din Aradu , Oradea , Beiusiu , Satmariu , Pestea , Vien'a , Maramurasiu si camu diece din Bucovin'a .
incetasera mai dinainte .
noi ne marginimu a mai premite aici inca numai atata , ca din 479 pagine 4 ◦ mare ( tipariu garmondu ) lasandu neatinsu totu ce nu datéza din tempulu cronicariului , si chiaru din acestu periodu trecendu preste totu ce este numai repetitiune , ce este imprumutatu din istori’a generala , séu din istori’a Ungariei si a imperiului germanu , séu ce este strinsu familiariu , séu descrisu prea pe largu , ci totusi fara multu simbure , vomu reproduce numai pericope de acelea , care sunt de natura de a reversa lumina preste tóta epoc’a sa si preste cele urmatórie mai pana in tempurile nóstre .
„ Vestitoriulu romanescu , " totu acolo si totu de dóua ori pe septemana .
Apoi scii , ca precumu scrisori , asia si gazete le gaurea de le facea ciuru si le afumá paremi -se cu cloru , pentrucá se se curatie de cium'a romanésca .
Cumuca Cserei scrie insuflatu de ura cumplita in contra lui Michailu Teleki , acésta inca nu insémna , ca elu cá cronicariu ar fi falsificatu datele istoric , ci insémna numai atat’a , ca lui Cserei nicidecumu nu’i placea de politic’a lui Teleki , carele putemu dice , ca a jucatu langa Mich .
Vulcanu , redactoriulu „ Familiei " si asia me scutí de o mare ostenéla , pentru care'i si multiamescu , rogandu'lu totuodata , cá se'mi dea voia a'i reproduce colea mai la vale fruptulu fatigei sale , pentrucá asia insusi publiculu avendu ocasiune de a combina si a trage paralel'a , se judece singura despre sinesi .
Gazet'a si Fói'a in sem .
Cserei inca este unulu din cronicarii acelui periodu .
Dara de aceea noi totu luamu palmi dela scolarii nostrii , pentrucâ nu scimu romanesce mai bine decatu ei , pentru carii amu spartu caii largi cu pepturile nóstre si cu sacrificarea tuturora comoditatiloru vietiei .
Nimicu , pentruca „ Daci'a literaria , " „ Spicuitoriulu , " „ Romani'a literaria " etc.
Acesta inse este unu momentu , asupra caruia suntemu datori a ne trage sam'a cu cea mai mare scrupulositate .