Caus’a retragerei e dice a fi radicarea gardei catatiane in contr’a voei sale .
Imediat , scrisorile rusești aduc înștiențarea despre răspândirea cultului din Astrachan către Saratoff și guvernarea centrului Împărăției .
“ London , 11 : 23 oct .
13 ) In togm’a acestoru norme , ce frumosu adeverescu increderea S.lui Parente intru amorea supusiloru sei catra a sa santita persona si ordulu publicu , voru urmá prescrise necesarie si pentru provicie .
Roma , 5 jul .
crescuse la 3 milione , si pana la inchiarea cuprenderei va cresce la 5 milione de franci , adeca 2 milione fl .
catu si benevoitoriloru nestri Colectori , pr .
De la Redactiune .
Dupa ce asta publicatiune se afipse pre palatiulu Datariei
Acum dupa siésa luni érasi suntemu acolo unde eramu inainte cu siésa luni .
in Brasiou ; D. C Papfalvi Vic .
Ca se ne provedemu , cauta a ne desparti de aurulu nostru , si ne facemu datorίi cu tota lumea .
arm’a fuse pusa de indreptulu animei ; ci lovitur’a , reu indreptata , nu facù de catu o sdrobitura crancena , si globulu nu strabatù .
Reginu ; D. Jos .
sâmbătă , 29 noiembrie 1847 , Nr. XLVIII ITALIA Diariulu de Roma , 1:13 noiembrie , scrie : Se vorbește în Patria nr. 65 unele luvruei ce au legătură cu demisia , ce se zice a fi dată de Em .
10 ) Formarea roleloru de chiamare se va increde unei deputatiuni de cetatiani buni si cunoscatori alesi de guberniu ; acestia se indetoréza a trage dein list’a sufleteloru numele tuturoru personeloru calificate dupa punturile cinci de antaiu si ai scrie intru o rola conforme .
Asia , Anglia e seraca intru intie´esulu celu mai grosu si mai pipaitu .
Revista ORGANULU LUMINAREI Numărul XXIX , 19 Juliu .
2 ) Preutii si militarii in activitate sunt dispesati dela servitiulu cetatianu .
Cu pré Gratiosa invoientia .
Port’a se prémarea cu a sa impacinire , suferire si concesiune , si in cuvente superbe puse la vedere cà ea au aceptatu propunerile mediatunei , panace totu in acelu minutu si- baté capulu dupa mediuloce , ca cum se impiedice efaptuirea loru .
Sambata 13 Septemvre 1847 GRECIA POSTIA grecesca cu epistole dein Atena cu datu pana la 29 aug. aduce inscientiare , cumcà Griziotis , dupace is’au imprestiatu partezanii , cu intrarmati pucini fugí la Chios , unde si- vindeca bubele .
Normele fundamentale ale acestui institutu sunt : 1 ) Gard’a cetatiana va stá dein toti cetatianii Romei , inca si dein acei straini carii siau castigatu pe calea legei dreptulu de a avé statoria locuentia in Roma , si unii si altii dela 21 pana 60 de ani al vietii .
Despre acestu Cantonu dein urma se scrie , cum ca dedareai se templa in 29 nov .
Pettersburg ce datează din 18 septembrie
Sambata 5 Juliu 1847 GRECIA-TURCIA CONSTANTINOPOLE , 10 jun .
D. Gr. Mihali Protop .
Adeveru e atat´a , cå Sir R.
Pre carii de odata -i rogamu , si de aici inainte a ne conserbá aceeasi multu pretiuita ajutorentia .
Se graiesce , ca regin´a ar fi chiamatu pre Sir .
4 ) Aceeasi indetorire au fii acestoru dein urma , carii vietinescu in cas’a parentésca , si au etatca prescrisa in puntulu antaiu .
; D. Const .
In Haczegu ; D. Ales .
Arad , D. Dem. Teodori in Lugos ; etc. etc.
Red . premariu . F R A N C I A. Procesulu scandalosu , ce cure in Camara Pariloru , si atatʼa sensatiune destépta in lume si in Gazete , amenitia a avé un capetu tragicu .
8) In catu pentru scutirea de la acestu servitiu , de totu au pana la un tempu , pentru nepotentie corporale au dein cautarea sanetatei se voru obserbá legile statorie .
Ocasiunei dedera esperientiele , ce le facú S. Sa in visitele sale canonice pe la institutele spirituale , de unde circulariulu se si pote socotí ca un pasiu momentosu spre reform’a prentiloru regulari .
„ D. Teste cercase a se ucide tragundu un pistolu :
Turcesculu consule in Atena capatà de la Porta demandarea , ca se se tiena gat’a de drumu , si acest’a se dée de scire si celoru lalti consuli dein regatu .
Jurnalulu des Debats de Marti 13 jul .
Ér candu gubernulu grecu pasí rapede spre afaptuirea propuneriloru aceptate , atunci intelese Port’a , cà reu sia trasu séma sisi retrase cuventulu datu la Curtea vienese .
Sambata 30 Augustu 1847 GRECIA-TURCIA ATENA , 8 aug. st.n .
Urmatoriu in Secretariatu se desemneza ca fora indoiéla Cardinalele Feretti .
Blasiu , ( Blaj ) 1847 Autori : Cipariu Timotei Organul Lumanarei , sambata , 13 decemvrie 1847 , nr. L E
c. m. Dein acestea pana la 1 dec .
Gubernatorii provincieloru turcesci trebuíra se admonésca pe supusii greci locuitori in Districtele loru , ca in restempu de 20 dile sesi ée lumea in capu , déca de a ci’ncolo nu voru se fia supusi turcesci .
̶ Dietʼa elvetica , in catu pentru spesele ostirei , concluse : cá sele porte singure Cantonele rebelatorie .
Desbinarea cu Port’a in minutulu acest’a se pare a fi mai neplecuta ca ori candu .
Multiemea se luà catra Quirinale , ci curundu érasi se turnara inapoi in tota tacerea , audiendu dein doue persone insarcinate , cum ca Pap’a nu se ar aflá prea bine si doresce repausu .
Pellaprá citatu a stá inaintea Camarei pre 8 juliu , candu se incepù procesulu , fugí , ci ginere-seu , principele de Chimay , scrise cà se va intorce , care inca nu se intemplà .
Ajutoriu se déde numai decatu Dlui Teste . „ Prefectulu politiei se infaciosià curundu in cas’a de dreptate a Luxemburgului , unde ajunsese Comisariulu de politia a patrariului , D. Monval .
Molnar , Protopopu gr. c. Belgradu .
Pazitorii alergara numai de catu in camar’a , de unde esise sunetulu,- si acésta camara erá a ( exministrului ) Teste .
El va rămâne însă de acum încolo în minister .
, numai de catu se radicà un mare jubilu .
Zlatna ; D. Mich .
Acestu procesu cu episodiurile lui , si alte scene mai multe decurundu intr’ambe Camarile cu imputarile cele mai grele de coruptiune , agita tote animele in Francia cu o intaritare , caria nu ise afla esemplu asia lesne . I T A L I A. ROMA , 3 jul . st. n. Un circulariu cu datulu 17 jun .
Eta asta e ce se chiama , a fi seracu intru totu intielesulu cuventului .
Blasiu , 26 Dec .
Ferett Secretarul de Stat .
Asemenea si damnele cansate de ostea confederatiunei separate vori fi platíte de aceeasi confederatiune .
Despre ce aici de la innceputu nu s’a indoitu nimene , cumca adeca Port’a dein partesi , ca si Mussurus , aru fi numai strumentulu sier bitoriu a intrigei anglesci , aceca o aretà chiaru , cursulu mediatiunei austriace in Constantinopole , al carei resultatu sta acum desfasiuratu inaintea ochiloru a tota lumea .
12 ) Catu mai curundu se va publicá un regulamentu speciale spre organizarea gardei .
, înștientizează că împăratul prin Moscan a plecat în provinciile apropiate , și că în Kiew , Wosnesensk , Elisabethgrad etc. Trupele vor fi extrem de mustrate .
3 ) Toti posesiunatii , proprietarii , negotiatorii si prefectii negotialoru industriale se tienu de garda .
Red . Albinei rom. In Jasi si a Gazetei de Trans .
Oradie M. D. Ales .
Krisan , VProt .
Du pre acelu momentu S. Sa adause o comitiva in numele seu , care de alte date facea numai Secretariulu Statului .
Se indetorescu a plati un milionu , érʼ ce mai remane , mai tardîu , dupa cum se va statuí ; panʼ atunci acele cantone voru stá ocupate .
( I Noemvre.1847 ) A N G L I A. LONDON , 7 : 19 oct .
O R G A n u l u LVMINAREI .
Valisianii tramisera legati la generariulu Rilliet-Constant inscentiandui a lorusi supunere .
st. n. demanétia , dupa ce un corpu ca dein 600 capete statatoriu al Cantonului trecuse la ostea confederatiunei .
1847 Redactori : Timotei Cipariu , I.I. Mány , A. Pumnul .
Panʼ intrʼasta ora e fù despoiata de midilocele vietiei .
Jurnalulu de aci tractéza difernti’a turco grecesca totu intru un’a ca un lucru pre in midilocirea Principelui Metternich de totu impacatu .
asia catu toti barbatii deintru o regiune voru formá un batalionu .
Fabricatele de chartia in urm’a desbinarei greco-turcesci venira in flore .
Cardinalele Gizi , cerù demisiunea si o dobendí .
st. n. se tramise in 5000 esemplarie la tote deregatoriele sufletesci ale crestinetatei catolice .
De odata repetiendune sincer’a nostra mulṫiemita atatu aceloru DD .
Subtu influienti´a acestui impromatu , tote fondurile se despretini-ra , si spesele aceste straordinarie scracira natiunea anglésca .
Gazeta Beserécesca , Politica , e literaria .
In sér’a trecuta Cardinale Secretariu al Statului publicà un edictu , prein care mai antâiu in Roma , mai apoi si in provincie , se redica o militia de garda nationala séu cum S. Sale mai place a o numí : cetatiana .
Spesele aceste panʼla 24 oct .
9 ) Gard’a cetatiana va stá dein 14 batalione ,
Ci D. sa respunse , cum ca guberniului este asta cu totulu cu nepotentia .
Lord J. Russél , Cancelariulu Vistiariului si ministrulu comerciului acuprinsera o deputatiune dela negotiatorii dein Liverpool , care rogá pre guberniu , ca se ajute in ceva modru crisei de acum pecuniarie .
“ Teste , mainainte ministru , acum presidentele celui mai inaltu tribunalu judecatorescu , a Curtei de Casare si Paru Franciei , e acusatu , cà ar fi vendutu un privilegiu de baia de sare la 1843 pentru 80,000 frânci , impreuna cu generariulu Despans-Cubières ca agentele unei societati , Pellapra capulu Cancelariei ministrului ca midilocitoriu , si Parmentier unulu de intre Capetele societatei .
11 ) Rolele aceste se socotescu ca inchise , inse reserbanduse indreptarile ce consiliulu mai inaltu dein deregatoria au la rechiamarea altor’a are de a face .
Adevărul e că , acest prețios și prea bun ministru s- a rugat de un timp în coace și continuă să se roage de S. Sa , să binevoiască cu bunătate a- l scuti de greutatea cu care -l însărcinase după a sa blândețe și iubire .
Inca si revocarea lui Sir Edmundu Lyons se dice a nu fi departe .
T. Capariu mp .
Ci Musurus , cum se aude , totu nu va remané in Atena , ci se va rechiamá , precum neci cà se pote almentrea .
st. n. scrie dupa Gazeta de tribunale dein aceeasi dî : „ Eri séra , luni , la optu ore si giumetate , o detunare se audî intr’un’a de camarile ce sunt ocupate , in cas’a de dreptate a palatiului numitu Luxemburg , de tradusii inaintea Curtei Pariloru .
Precum se spune , Jesuitele esîra si dein cantonulu Schwyz .
– Acćestu pasiu se facuse mai alesu in urmʼa acei spaimentatorie cercustari , ca banculu regescu de acolosi suspendù platirile , fora de a voi banculu anglescu ai intende mana de ajutoriu .
7 ) Scutiti sunt si toti rarii nu au purtare nemaculata publica au privata , neci potu sesi documenteze aplecarea catra guberniulu pontificiu .