din Carlovitiu , se va desface in modu definitivu , sî subordinarea loru sub jurisdictiunea metropolitan a Archiepiscopului sî Metropolitului Româniloru gr.or .
Corp . ” dovedesce , dupa parerea nostra , sî in privintia cunoscerei acestoru defecte , unu tactu forte bunu sî nimeritu , candu intre densele amintesce cu deosebire aplicarea cea lângeda alegei rurale .
O , Domne alu parintîloru nostri !
In acelu imperiu norocilu se inaltiau cu mandria frumosele palaturi ale Domniloru sî magnatîloru Serbi , infloriau satele si orasiele;eroii se mandriau cu numele serbescu , sî natîunea , bucurandu -se de dreptatea legiloru , era imbracata in auru sî argintu ; pe câmpiile serbesci , se vedeau numerate turme , sî bogate arature bucurau pe norocitii fii si fiice serbe .
Dintr’ale guvernulu romanescu de siguru nu se va descuragia de multîmea sî greutatea problemeloru , care are înca a le desface:-Roma nou uno die condita!- ci acele i voru fi numai o impintenare mai multu spre inaintarea binelui terei Tote classele poporatîunei voru misca mânile cu diligintia’ndita sî intreita , daca voru vede in fruntea loru unu guvernu nu numai inteliginte , ci sî activu sî sinceru binevoitoru .
Incepedu de la dîi’a aceea comunele serbesci greco-orientale , aflatore in deces’a gr.orient .
Congressulu proiectatu de Napoleonu , unde sa vina la desbatere propunerea unei disarmâri generale sî stergerea tractateloru de Vienn’a ( dela an.1815 , de dupa invingerea lui Napoleonu I).La acestu congressu se dîce , ca si- aru fi sî dati invoirea loru Russi’a , Prussi’a , Itali’a sî Spani’a .
Aceastu lucru aru fi :
In 27 Iuniu s’a datu esamenul din gimnastica ;
Cele orale se tînura dela 17 pâna la 23 ale curentei .
Serbii devenira sclavi , ei se imbrccra in haine triste sî sclave , sî se incinsera cu teiu , sî in tote pârtîle se resuna : “ Domne machinilu amu fostu , sî in linisce suspinamu din fundulu inimei mele ” .
Sa ne aducemu aminte de acele pecate vechi , care adusera tresnetele strajnice ale dreptîtii domnedieesci asupr’a natiunei intregi sî a tierei serbesci .
Eu insa declaru , ca acelelu d. Professoru sî carea imprascia acesta desvoltare neaperata scolariloru nostri , n’a priimitu multiamila de ajunsu .
Resultatulu esameneloru a fostu celu asteptatu , publiculu audîtoriu a esîtu forte multumitu .
“ Maicele serbe , aprerandu pe copiii loru nevinovati , muriau , impreuna cu ei , seu de lovitura , seu de sila , seu de persecutîune !
Nu s’au premiatu insa sî studentii gimnasiului supremu , câci n’au fostu premii .
Atunci ea cade di inaltîmea mariei sale sî perde norocirea pomentesca , ca sa revina la sinesi , ca sa si aduca aminte de Domnedieu , ca sa conserve ceriulu , sî cu patimele pamentesci sa respinga vecinic’a patima ceresca .
Orenduirea solenitatii pentru largirea Eparchiei Aradane s’au induratu Maestatea Sea c.r .
O!câtu e de jale , de a rennoi in memoria , ceea ce merita a fi de plânsu sî uitatu !
Prin preainalt’a resolutiune din 24 Decembre 1864.se’incuviintia formarea unei Episcopii noune romanesci la Caransebesiu
Au impartîtu prin mân’a D.Consiliaru atâtea premii in gimnasiulu mieu sî la cei numerosi din norma , dar credeti-me ca nu sciu cum sau facutu acestea , câci cei 40 f ..
Esamenele scripturistice incepura in 12 iuniu , derandu pâna la 16 ale aceleia .
Amu vediutu , ca directiunea nostra a tiparitu programe sî classificatiuni cu numele tuturoru eleviloru sî le- au impartitu gratis .
ear caracterulu românu nu este sî sa nu fia in veci slabiciunea ! Camer’a s’au inchisu vineri in 25 Iuniu .
Presupunendu , ca scirile acestea suntu autentice , mai nu ne- amu maipote indoi , ca se va realisa ide’a lui Napoleonu esprimata in 1 ianuarie 1864.Pote unu felu de avatgarda , unu felu de pregatire spre acestu congress este sî imputînarea armatei francese , ce se publica totdeodata cu scririle de mai susu , care imputînare aru merge dela 20-30,000 feciori .
Rom. Red.),spre a contrabalantia seu de s’aru pole- spre a paralisa cu totulu pre “ Gazet’a”;unulu dintre colaboratorii eii de acilea priimi porunca ase retrage dela Gazet’a , la carea colaborase pâna atunci ” .
Consiliaru P. Vasiliciu sî in fati’a numerosîloru adîtori , dintre dd.efori sî negotiatori , cu resultatu , ce au multiamitu pre toti .
Ne bucurâmu din inima , ca Românulu a ajunsu din stare de a cunosce , ca gazet’a sî pentru densulu este o lipsa de cele mai simtîte , citirea eii e o trebuintia ca pânea de tote dîlele , sî invetiatur’a ce ea cuprinde , o scola bogata pentru folosolu sî pentru vietia practic’a a sea . Dorindu din inima a implini , dupa potintia , acesta lipsa sî trebuintia , ce se simte din dî in dî totu mai adencu , amu hotaritu a intra sî noi in drumulu acelu greu alu publicitâtii , sî a da la lumina o gazeta , care sa contribuie la inventiatur’a sî folosutu poporului românu .
Caracteristica unui nationalist aci descrisa , dupa parerea mea , se poate aplica fâra vatemarea altui’a la fia-cine ori de care nationalitate s’aru tîne .
( Vedi Tel. Rom. nr.47 a.c. ) Se trecemu acum a dîce ce- va de esamenele publice ale gimnasiului.acestea s’au inceputu de la 25 sî au decursu pân’a in 29 ale curentei , sub presidiulu ( ?
Sî astfelu nici pote fi vatematoriu pentru altii .
Ostenelele aceloru barbate plini de caldura , care au asudatulu pe câmpulu acestu largu alu publicitâtii române , suntu atâtea jertfe frumose , ce s’au adusu la altarulu fericirei poporului românu .
sî deca pretiuirea acest’a ramane , seu se amesura dupa dreptate , nu pote sa fia stricaciosa , precumu nu pote fi stimatu , pretiuitu acel’a , ce trece peste marginele dreptatei .
Oficios’a “ Wiener Zeitung ” din 11 iuliu c.n . adeveresce scirile aduse in fruntea numerului nostrum din urma .
Fia dar , ca scirea acest’a sa se adeveresca pe deplinu câtu mai curendu.(Dupa telegrame mai noue n’aru fi adeveratu .
Telegrafulu ese de două ori pe septeman :
câci nepasarea produce stagnatiune sî apoi decadintia .
Ore nu e jale de a se aduce aminte , cum nu se respecta legea , cum se dispotau magnatii pentru potere , cum doriau cu sete avutîi nedrepte , cum nu se da ascultare betrâniloru , cum se ivira monstri , cari indrasnira a ridica mân’a incontr’a capului incoronatu altu imperatului loru , sî cum tradau pre Domnitorii loru , fiindu imbatati de passiune , de ambitîune sî de orgoliu , sî cum pentru rasbunare , slujira din pisma barbarului strainu cu tradare , spre a sferma poterea Statului natîunale serbescu ?
Ei nu mergu acolo , ca n’au cârti , sî cârtîle suntu scumpe ; nu mergu , ca mai toti elevii suntu sateni saraci , n’au nici cu ce se sustîne .
Asa dara totu asemenea vomu refera sî noi in anulu acest’a .
incoce , candu nemagiarii , din prefacere insielatore seu din simtiu adeveratu se siliau a demustra zelu magiaru , seu din contra mai tardîu Magiarii se opintiau cu inventiarea limbei nostre .
Maestatea Seac.r apostolica prin preainalt’a resolutîune din 6 iuliu a.c. S’au induratu pragratîosu , a denumi Episcopu grecu-orientalu alu Caransebesiului pre Protopresbiterul Brasiovului , Archimandritolu Ioann Popasu.- Ear in privinti’a eparchieloru Caransebesiolui sî Aradului dîce aceeasi foia in partea neoficiosa :
Publiculu nostru , care n’a cititu multu despre acest’a , nici si- a facutu opiniune despre ea .
Regii sî Imperatii eii se slaviau dela o margine la alt’a in Oriente sî Occidente : atâtu natîunile cele apropiate ca sî cele departate , i respectau , sî tremurau de ei vrajmasii imperatîei serbesci .
Sî uni sî altii , incâtu au trecutu peste marginile convenientiei , au gresîtu , dar ne- amu potutu convinge sî dintr’o parte sî dintr’alt’a , ca tempulu sî cu elu tote suntu schimbacioase , numai doue lucruri suntu , care trebuie sa nu le perdemu dinainte ochiloru : „ Dreptatea ” si „ Credint’a câtra cas’a dinastica ” câci , deca faptele
Aci nu e loculu a face acest’a , de aceea dîcemu numai pe scurtu , ca precum a citutu cine -va ea trupulu fara spiritu nu platesce nimic’a , totu asia de bine intorcendu acesta dîsa sa intielega , ca spiritu fâra trupulu inca n’ajuta multu .
alu Caransebesiului s’au induratu Maiestatea Sea c.r .
Inaltulu Gubernu , plinu de bunavointia pentru desvoltarea sî fericirea poreloru sele , sî pentru onorea sî marirea Monarchiei , a favoratu totdeun’a asemenea incercâri publicistice , sî le- a datu inlesnirile trebuinciose spre a pote esî la lumina , ca sa aduca folosele pentru care era hotarâte .
câci deca nu vomu pretui noi ce e alu atui’a , nu potemu ascepta , ca altulu sa pretiuesca , ce e alu nostru ;
”Vedi Domne cum s’au machnitu intru mine duchul meu , sî cum s’au tulburatu intru mine inim’a mea ” , asia pronuntia jalb’a sea sent’a biserica subjugata .
Este insa cunoscutu , ca esamenele publice pe la gimnasii n’au nici o influintia asupr’a calcului elevului;elevii se classifica sî se promoveza in urm’a esameneloru scripturistice sî orale , ce se dau naintea professoriloru .
Se copse in Sabiiu planulu de a funda o alta foia romanesca ( adeca Te .
Câtra fine era sa dîcemu sî aceea ce aru fi de facutu , ca in gimnasiulu superioru , unde se vedu numai de 5 pâna la 11 studenti .
Dupa vointi’a lui se intorcu luminile ceresci , dupa porunc’a lui riurile curgu , sî marea se tulbura sî se liniscesce , candu Elu doresce;pusti’a se preface in cimpia roditore sî in gradina frumosa .
Omenii s’au incantatu de respunsurile eleviloru sî esprimau multiamit’a loru Dloru Professori .
Sortea natîunalitâtii mai departe sa o concredemu dreptâtii parintelui pamentescu , Monarchului , sî venitonerolu giurstâri , sî pe bas’a acestor’a sa nu ingreunâmu impaciuirea cu locuitorele natîuni , sî anume cu cea magiara , subt a cârei influintia puternica suntemu de monerchu restituiti .
Betrânii , cu peru alb , erau de rîsu sî impoverati sub tirani’a cea mai grea ; sântele biserici sî monastiri piosele institutîni serbesci , se desonorara , se batjocorira cu scarbosele sî necinstitele fapte ale pismei salbatice , se jefuira sî se prefacura in ruine .
Maestatea Sea c.r .
Ore se va mai supera Dumnedieu , candu natîunea , rogându -se lui neîncetatu , cu patimi lungi si pocaiesce pecatele sele?- O nu !
apostolica a o incredintia Episcopului de acolo in contielegere cu Escelent’a Sea P.Archiepiscopu sî Mitropelitul romanescu .
50 . sî 51 . ai “ Gazetei Transilvaniei ” d. Baritiu arunca o ochire asupra istoriei sî stârei de fatia a dîuarieloru române din Austri’a , seu vorbindu mai fâra figura , a “ Gazatei ” si a “ Telegrafului ” , câci celelalte foi seu numai se atincu scu nici ca se atingu de felu .
Care e natiunalistu adevaratu ?
Din resultatulu , ne amu vediutu la acestea , scriemu urmatorele :
Grele sî amare au fostu suferintiele , care apesara natîunea acestei tieri , care este tota udata cu sângele fiiloru eii , in care pretotindeni se vedu osele luptatoriloru pentru religiunea sî liberatea eii ; teribiile a fostu pustiirea sî ruinarea tierei nostre , sî inspaimantatoriu este a se gandi cineva la acea nefuferita batjocura a scântieniei sele .
Nici atunci candu intelegemu , ca ea sustîne acesta scola sî alte doua in Sabiiu sî Blasiu , pe lânga care mai face sî alte ajutore ?
In totii anii de candu s’a radicatu acestu gimnasiu rom.ortodoxu din Brasiovu , s’a scrisu la aceste ocasiuni câte ce- va in jurnalele nostre , sî vedemu dintrensele , ca totdeaun’a s’au scrisu resultate laudabile .
apostolica prin decesiunea preinalta din 6 iuliu a.c. S’au induratu pre gretiosu a incuvintia , ca eparchie’e române greco-orientale din Aradu sî Caransebesiu , incependu dela 15 iuliu 1865.alâtu in privinti’a eserciârei jurisdictiunei episcopesti câtu sî in privinti’a celoru temporale suntu de a se privy ca constituite , sî legatura loru cu Metropoli’a greco-orientala din Carlovitiu sî repective cu diecesele din Timisior’a sî Versietiu , ca deslagata finalminte .
Dîuariele straine aducu tanguiri pestre tanguiri asupr’a tuturoru lucrurilori din tiera , ca e rea administratîunea , ca e defectuosa aplicarea legiloru , ca e neasigurata sortea tieraniloru , ca suntu nemultiamiti proprietarii sî arendatorii , ca nu umbla meseriiele , ca stagneaza ( sta balta ) comerciulu , sî alte o suta sî o miia .
Preamilostivulu parinte cerescu , pedepsindu pecatele , nu va lasa sa dispara natiunea nostra , sî nu va ingadui sa se atinga numele serbescu !
Apoi pelânga acestea panacandu sa mai vedemu asia putîne copile prin scolele nostre ?
Considerabilu ni se paru firesce cu deosebire pasagiulu privitoriu la genes’a “ Tel. Rom”,depre carea d. Baritiu dîce : Pe la finea anului 1852 .
Sabiiu in 2 iuliu 1865 Intr’unu ciclu de articuli intitulati „ Foile publici romanesci ” si publicati in ur .
Gimnasiulu din Brasiovu si va ajunge scopulu ce- lu ascepta numai candu va ave elu sî convictu , seu celu putînu mai multe ajutore pentru tineri .
Ore aceste pecate nu suntu vrednice de plânsu inaintea cerului , sî nimicitore pamentului , cari distrusera frumos’a imperatîa a natîunei serbesci ?
Cine va fi primutu classificatiunile tiparite , se va convinge despre acesta .
Solenitatea pentru infiintiarea Episcopiei din Caranscesiu sî publicarea diplomei preinalte edate despre aceea se a impreuna cu instalatiunea noului Episcopu .
O imputare acest’a in adeveru grea sî cu atât’a mai grea , cu câtu ese din gur’a dlui Baritiu , dar iarasi cu atât’a mai usiora sî mai supportabila cu câtu nu este argumentata prinnimicu .
Mai multu merita ;
Intr’adeveriu ca Inventiatorulu merita lauda.- Adi s’au inceiatu esamenele gimnasiale cu doxologi’a sî rugaciuni in Biseric’a S.Nicolae .
Tu , Domne , ai lasatu intre noi , sî pana acum’a ai conservatu sângele sî intregele mosce ale intâiului coronatu urosu regele Deceanului , sî ale martirului Cosovei , dreptulu Lazaru ; le- ai conservatu ca semnele milosteniei Tale , in nevoia nostr’a cea amara , pentru pecatele nostre ; milostivesce-te , preadrepte sî prea line Domnedieule , asupr’a fidelei tale natîuni , Serbi’a : arunca o cautatura asupr’a suferintieloru eii , sî nu ingadui sa se prelungesca nevoile , pe cari ea nu le mai pote suferi .
destinati de Eforie n’au potutu acoperi tote .
merita tota recunoscinti’a sî mai multu decâtu acest’a , adeca sustînerea eii seu celu putînu contribuiri .
a Caransebesiului se va da spre publicare la instalatiune Episcopului nou numitu .
Aici sa repetâmu cuvintele Imperatului Davidu :
Dru Baritru dar imputa aici „ Telegrafului , ” ca elu a voitu , prin insasi iesirea sea sa lovesca , sa nimecesca pre „ Gazet’a” .
Ear câtu pentru conflictele confessiunale , la acelea voru respunde,- deca voru afla de lipsa- respectivele autoritâti bisericesci , ale câroru afaceri oficiose d. G.Baritiu – nu scimu cu ce dreptu- le identifica cu afacerile foiloru publice române .
,care se tinu de natiunalitate , cine acestea nu le pastreza , nu le inainteza dupa potentia acel’a nu e nationalist
Nimic’a alt’a decâtu pre cei din gimnasiulu de josu , care se vedu dela 30 pâna la 67 intr’o classa , sa -i ajutâmu a merge sî mai susu .
) Redactoru respundiatoriu Zacharia Boiu .
Ore nu e jale de a se aduce aminte , cum se iviau adeseori turburâri in tempii trecuti , cum se radica fratele in contr’a fratelui seu , cum se perdu iubirea intre ei , cum diparu amicitia , onestitatea sî increderea ?
Prenume-ratiunea se face in Sabiiu la espeditur’a oiei pe afara la c.r posle , cu bani gat’a prin scrisori francate adresate catra espeditura .
Decandu s’a doveditu importanti’a foiloru periodice , sî s’a cunoscutu neaperat’a loru trebaintia sî pentru poporulu românu , s’au facutulu multe incercâri , mai multu sen putînu norocite , spre a impartasî sî pe aceslu poporu de aceasta facere de bine nemarginita a tipariului .
3.stimatoriu de strainetate , nestricaciosu natîunei sele . Natiunalistulu in svatu , consultâri sî in fapte e datoriu a innainta vadi’a natîunei sale sî deodata a- i castiga confidinti’a castigata a o inainta , a o consolida . Mit’a , fia aceea in bani , natural , seu sî numai in legatura prietenesca , e contraria caracterului natiunalu , câci mitarniculu e aplecatu la orice fapta , la orice intreprindere aducatore de castigu , numai deca crede ca nu se va sci , eara urmârile potu fi stricacioase , de cele mai multe ori nedrepte , câci dreptatea nu trebuie cumperata.-Aci multi pecatuescucu cuventu , ca nu -i scie nimenea , dar se’nsiela .
De orice totusi credemu in apropierea unei diete , nu voiu preocupa nici simtiementulu nici ide’a altor’a , descoperindu -mi parerea mea despre aceea : ce au Românii de a face , cumu au a se porta ?
Prospectu politicu Unu lucru de cea mai mare importantia sbora astadi in forma de telegramu din Perisu prin Europ’a .
Suntu tieri cu poporatiune abia peste trei millione suflete , unde gustulu citirei gazeteloru este atâta de latîtu , sî trebuinti’a loru a âtu de adencu simtîta , incâtu peste o suta de foi periodice esu la lumina spre a inventia sî a folosi pe poporu .
Tendinti’a acestei gazete va fi : a impartasî poporului romanu din politica , industria , cocerciu sî literatura , idei sî cunoscintie practice , potrivite cu timpulu si amesurate trebuintieloru lui ; a lu inventia ca sa -si cunoscapositîunea sî drepturile ce- i suntu asigurate in statu ;
“ Dara , precum omulu in parte , asia sî natîunea , seu cea mai mare parte a eii , aflandu -se in nenorocire , adese-ori uita pe Domnedieu , lucreza in contr’a porunciloru lui , neglige dreptatea lui , sî se da la fapte pacatose , rele sî protivnice lui Domnedieu .
de pâna acum a Aradului , trecu sub jurisdictiunea spiritual a Episcopului serbescu din Timisioar’a .
De aici venindu tinerime in rendulu celu cuviinciosu s’a asiediatu in sal’a gimnasiala , carea era indesuita de publicu.aci incepu chorulu scolasticu , instruitulu de septimanulu Dim’a , imnul Imperatului .
Cei mai numerosi audîtori au fostu la fetisiorele din class’a 4-a , sî intr’adeveru ca aci n’aveai numai sa audi , ci sa sî vedi lucruri de mirare lucrate de mân’a loru .
Domne , adusu-mi-amu aminte de dîlele cele inceputu;cugetata unu la tote lucrurile Tale .
Foita „ Telegrafului Romanu ” Discursulu Preasântîtului Domnu Michailu , Mitropolitul alu Serbiei , rostitu la Te- Deum cu ocasiunea serbâreinatîunale din 23 maiu 1865 .
Trei giustâri suntu , are trebuie sa ne dea direptiune in afacerile nostre :
Principatele române unite Scirile , ce avemu din Principate nu cuprindu nici unu lucru mai nou sî mai de interesu totdeodata .
Scopulu nostrum e general , aplicabilu la oricare natîunalitate .
Inseratele se platescu pentru inteia ora cu 7 cr.sirulu cu litere mici , pentru a doua’a ora cu 5 ½ cr.si pentru a trei’a repetire cu 3 ½ cr .
2.Cine e indiferinte , nepasatoriu in privinti’a limbei , anticitâtîloru , moravoriloru bune s.a.
Sabiiu , 416 iuliu 1865 .
credinti’a câtra cas’a domnitore nu ramane nerecunoscuta sî neleudata .
Fia acestea cum voru fi pentru dd.profesori , pentru publicu suntu cele publice .
Sî ce aru fi de facutu ?
Societatea teatrala româna din Brasiovu a datu in 18/30 Iuniu o representatîune dramatica sî musicala in folosul fondului reuniunei femeilor române , din carea a cursu venitu curatu de 95 fl .
Conducerea trebiloru tierei , soncredinta conservatismului prin Monarchu , sî datorit’a de a conlucra spre impaciuirea natiunatâtîloru , sî asi de a usiura administratiunea publica .
Acum prin preinalt’a resolutiune din 6 iuliu 1865.se ordina a se constitui numitele doue Episcopii romanesci sî se fixa dîu’a 15 iuliu dreeptu terminu , dela care’inainte legatur’a acelor’a cu Mitropoli’a gr.or .
de gimnasiu , I. Lenger a predatu in anulu acest’a sî acesta sciintia , care a pe la noi a noua sî suprprindiatore ; de aceea a sî seceratu mare multiamita .
apostolica a demumi pregratiosu pre Proprebisterulu din Brasiovu Archimandrilu Ioann Popasu .
alu lumina asupr’a interesseloru , care taie in vieti’a privata sî publica a lui , sî a- i misca activitatea poteriloru fisice sî morali ;
Gradulu naltiatei natiunalitâti lu vomu retîne , baremu acela speru de la prudent’a oricârei natiunalitate , dara pentru mai multu sa nu ne luptâmu , ci mai bine sa ne suimu numai la o concordia a diverselu soiuri de popoore , prin care multu , foarte multu se va usiura administratîune sî prin aceea sarcina locuitoriloru cea forte simtîbila .
Dupa credintia esemplaria amu castigalu dreptulu limbei sî alu natiunalâtiei , dupa credinti’a sea se bucura natîunea colocuitore magiara de o incredere nemarginita a Monarchului .
( Voce din Ungari’a ) Intrebatiunea acest’a s’a tractatu in foi magiare , firesce din punctu de vedere magiaru .
cu deosebire numai ca scriindu despre esamene sî resultatulu loru , precum l’amu vediutu , vomu adauge sî câte o opiniune despre altele care se tînu totu de scola ; vom aminti cu deosebire unu mijlocu prin care credemu ca s’aruimultî elevii classeloru superiore , câci ni se parura pre putîni .
Corp ” spune , ca scadienda tare Dunarea , in dreptulu piciorului podului lui Traianu s’a gasitu o petra de vre -o 60 oc’a , pe carea sta sculptatu unu capu de zimbru intre doue capete de leu .
Cu deosebire scirea cesta din urma n’aru lipsi , credemu , a produce pretotindenea in Europ’a cea mai placuta sensatîune , câci tote staturile bolescu , parte pe fatia , perte pe mai subt ascunsu , de bol’a acest’a finantiera , causata prin respelulu americanu s.a.s.a .
Asi incepe cu urulu eleviloru sîcu immultîrea loru din anu in anu , dar aceste date sî altele s’au fostu estrasu din program’a gimnasiului din anulu acest’a , inca in nr. “ Telegr . ” 47 .
Domne , Domne candu vomu mai intielege sî noi Românii aceea : ca avendu mame culte , intreitu mai iute vomu ajunge la cultura sî inca la o cultura temeinica ?
Florea serbesca peri vitezesce la Cosiovo , de trista memoria , cea de pe urma aperarea pamentului serbescud atunci .
“ Dara este Domnedieu , care nu pedepsesce spre a se resbuna sî spre a perde , ci spre a intrepta sî a curati ; este Domnedieu , care cu mil’a sea a produsu din nimic’a esistinti’a acestei lumi .
Unu natîunalistu adeveratu trebuie sa fia:1.dreptu ; 2.partinitoriu de limb’a , anticitâtîle , moravurile , vestmintele , cu unu cu ventu de tote , ce suntu ale natîunei sale ;
Resiedinti’a Statului serbescu se distruse , sî se desfiintiara maiestosele palaturi , sî casele devenira prafu să cenusia;drumurile;stradele;satele sî orasiele devenira pustii , sî dîn aduncimea animei resunau mutu durerose suspine .
Ei cu gimnasiulu micu mergu seu la Pedagogia , seu la Teologia , seu la economia , sî asia remânu nedesvoltate de ajunsu unele talente .
Este caracteristic’a slabiciunei , a despera indata de greutâti ;
Eata testulu oficiosu :
Despre acest’a s’au datu preainalte diplome , dintre care cea privitore la dieces’a Aradului se va preda cu solenitate prin antistele comitatului Aradului , ear diplom’a despre infiintiarea Episcopiei gr.or .
Dupa acesta Septimanului Nica cu voce de barbatu seriosu tîna discursul de mai jos*),care fu priimitu cu vina multiamire .
Sî deea sânt’a provedintia porta grija despre obiectele neinsufletîte , care slujescu omului spre folosu , pote -va ore preamilostivulu Domnedieu sa abandone pe omu , cea mai inalta creatîune a sea ?
Tou in caus’a aceast’a mai avemu scririle mai detaiate , in intelesolu caror’a :
Sî atunci era bine sî frumosu a trai pe placutulu pamentu alu tierei serbesci , care era impodobita cu minunate sî maiestose chramuri , in cari cu pietali se slavia Domnedieu sî se sevarsia servitiulu Imperatului cerescu .
Intre marginile aceloru momente mari sî insemnatorie , pe care se radîma siguranti’a sî tari’a Monarchiei sî fericirea publica sî privata a poporeloru , care se afla sub scutulu legiloru eii “ Telegrafulu Românulu ” se va misca liberu in drumulu ce si- a insemnatu spre a ajunge la scopulu ce si l’a propusu : de a inventia si a folosi pe poporulu românu.- “ La aceste cuvinte , scrise de intâiulu redactoru alu “ Tel. Rom. ” .
Cu ingrijire prea fundata cauta ea spre secerisiulu din anulu acest’a sî spre facerea ogorului pe anulu venitoriu , pecandu in multe locuri nu numai nu suntu deosebite pamenturile tieraniloru singulari , dar nu e segregata nici partea , ce compete tieraniloru , de partea , ce se cuvine proprietarului .
Brasiovu 29 iuliu 1865 .
Noi la aceasta imputare nu aflâmu respunsu mai bunu , decâtu programulu , prin care “ Telegrafulu Romanulu ” a’nceputu vieti’a sera , sî care a fostu celu urmatoriu : “ Folosulu ce se va revarsa asupr’a poporelu , din citirea gazeteloru este atâtu de mare sî infeluritu , incât foile acestea periodice s’au privitu cu tota dreptatea ca nisce isvore nescurse de inventiatura , luminare sî binecuventare .