1 ) Asupra cestiunii , avem în romaneste oarecare noţiuni în doi lucrări : a ) Critica apriorismului si empirismului , de Petru P. NeguJescu , p. 125 sqq .
Fe­ nomenul e acelaşi în toate emoţiunile puternice : absorbirea mai mult sau mai puţin completă a întregei conştiinţe ; numai , în emoţiunile care nu fac parte din categoria acelor aşa nu­ mite estetice , absorbirea aceasta a conştiinţei nu exclude sen­ timentul de sine , pentru că în ele eul nostru e direct interesat i nu poate fi pierdut din vedere , fără ca să dispară şi ema- 1 ) Publicat III această revistă , anul trecut , în numerilc din Iunie , Iulie Şl August .
Este interesant a vedea luptele şi silinţele ce- şi dau bieţii V âlceni pentru a avea o şcoală ;
D- l Gherea găseşte , sau crede că găseşte , o contradicţie în părerile d-lui Maiorescu din cele doue arti­ cole pe care le analisa ; în loc să se mărginească însă a o constata şi a dovedi printr ' însa slăbiciunea ideilor sau păre­ rilor d-lui Maiorescu , d- sa găseşte de cuviinţă să lase la o parte ideile şi părerile d-lui Maiorescu , pentru a se ocupa mai de aproape de d-l Maiorescu însu -şi : « De unde vine că d-l Maiorescu , căruia nu -i negăm lo- gică şi cunoştinţele literare , de unde vine că scrie astfel de articole , şi mai ales că se contrazice aşa de grozav ?
Această pronunţare comună ne îndreptăţeşte să inducem că şi Ro­ manii pronuntau în acelaşi mod
Acest al doilea merit e cu deosebire de lăudat la D- nu Michăilescu , nu poate fi chiar - cât de exagerat li s'ar părea observaţia unora - în de ajuns lăudat .
Au înţeles acum cititorii noştri ?
CATEVA OBSERVĂRI ASUPRA ORTOGRAFIEI Maiorescu , regule care formează basa raţională a scrierii limbii noastre , una pentru sonurile primitive , alta pentrn sonurile derivate : a ) Acele sunete ale limbii române pentru care se ştie litera latină corespunzetoare , se scriu cu această literă , făcând abstracţie de ori-ce considerări etimologice .
ori să însemnăm pe i final semison cu semnul scurtirnei ( I ) şi atunci i fără nici un semn va arăta pe i plenison , ori să insernnărn cu accent grav pe i final accentuat ( i ) şi atunci i final fără nici un semn va arăta pe i scurt .
, unde corpurile şi fenomenele în genere sunt considerate a fi produse din împreunarea unor elemente qualitativ dife­ rite ; sau cum e al lui Platon , unde lumea materială era nu­ mai o sensibili sare imperfectă a unei lumi de idei , eterne şi intangibile ?
Intinzend apoi generalizarea , treptat cu descoperirea equivalentului mecanic , asupra fiecărei din celelalte forţe pre­ supuse : magnetism , lumină , afinitate chimică , elasticitate , etc. , dobindirn conceptul unei forţe unice : energia .
Cu dreptate si sfială ;
înţeles acuma şi cred că -mi vei acorda Că un animal ca dînsul nu se poate spînzura Aşa lesne ca un altul , şi- aşa ' n grabă , cel puţin .
« D. Maiorescu , acum vre -o opt ani a scris doue arti­ cole în Convorbiri literare : unul « Asupra comediilor lui Ca­ ragiale » altul « Poeţi şi Critici » , Ca respuns la aceste articole am tipărit în Contemporanul , şi retipărit în al doilea volum al Criticelor mele , un articol : « Personalitatea şi morala în artă » .
150 D. Theodor Clinovescu , în 10,000 cărămizi . 50 Theohari cu 25 scânduri .
Pentru toate aceste cuvinte , coroborate şi de faptul usului aproape general , care dictează în cestiuni de o des­ voltare organică , instinctivă , cum e în vorbirea şi scrierea unei limbi , e bine , credem , să se păstreze acest din urmă princi­ piu în notarea lui ă şi a lui i. Negreşit , e posibil , e chiar probabil , ca peste cîtva timp ortografia lui ă şi a lui î să se simplifice în sensul fonetismului ; poate va veni o vreme când toţi vor scrie Romin ; pină când însă aceasta nu e admis de marea majoritate a celor ce scrim româneşte , vom continua a scrie pe ă şi pe î după principiul etimologic ( în marginile limbii române ) enunţat mai sus , principiu ce are şi sprijinul dat ele argumente şi dreptul celui mai tare , elat ele un us aproape obştesc .
Acolo e origina resolvată prin teoria generală a energiei ; aici , la fenomenele psihice , teoria energiei să fie subinteleasă în acea a originii !
peste ea n'a trecut nici unul din discipolii sei pînă în secolul XVI .
Du Bois-Reymond n'a lipsit de a se achita de această sarcină în prima parte a cuvîntărei sale ; aci trebue să -I urmărim deci şi noi , pentru a- l pricepe în restul celor ce afirmă , să putem apoi , îndestul preparaţi , să -i acordăm sau nu acea limită de care vorbeşte dînsul . « Cunoaşterea Naturei - mai exact : cunoaşterea ştiin­ ţifică a Naturei sau cunoaşterea lumii fisice cu ajutorul şi în înţelesul Ştiinţei Naturale teoretice - este reducerea modifi­ cărilor ce se petrec în lumea corpurilor , la nişte mişcări de atome , care se efectuează prin puterile lor centrale indepen­ dente de timp , sau resolvarea fenomenelor natur ei în rneca­ nica atomelor .
totdeauna cu aceeaşi vocală modificată ori nu ?
Să ascultăm : « O impresie făcută de mijlocul natural , de pildă un resărit de soare ori o idee socială , cum este iubirea de oameni sau iubirea cătră femee , nu va eşi de la poet tocmai cum a intrat ( elegant stil ! ) _ Impresia va găsi o sumă de impresii adunate , o sumă de idei , va găsi un sistem nervos deosebit , care la naşterea artistului cuprindea posibilitatea desvoltării şi creării artistice .
Caus a trebue să fie , că a lovi într'o autoritate recunoscută , şi mai ales a lovi cu violenţă , e un mijloc foarte comod , foarte sigur , şi prin ur­ mare foarte ademenitor , de a atrage atenţia .
Y din contră tră­ este în altă societate , sau in alte forme ale aceleiaşi societăţi şi s'a născut din alţi părinţi .
« Iată în câteva cuvinte » , zice d- sa * ) , « cam ce am scris eu pînă acum în privinţa artei , şi ce mi- a părut destul de desluşit » .
, în alte cuvinte analoage , nu se mai înfăţişază nici atunci , ci el se schimbă în ă ca un a primi­ tiv : ţară , ţări , pradă , prăzi .
Unul are de partea lui motive logice şi avantagiul simplicităţii ;
Cum se face dar atunce , că de cîte ori e dată Judecăţii , vulpea ese totdeauna fără pată ?
In anul 1833 , după iniţiativa luată de doi orăşeni frun­ taşi : Stolnicul Ioan Lahovari 1 ) si d. Borănescu 2 ) , se deschide o listă de subscripţie printre orăşeni ( No.l ) , la care contribue si parte din Egumenii mănăstirilor elin Vâlcea , listă care în pu­ ţine zile se urcă la suma de 14,235 de lei 60 de bani , parte în numerar , parte în materialuri în natură , precum cărămizi , var , şindrilă , etc.
Pas , de fă aşa reformă azi ..
De- i va reuşi a reţine ceva mai îndelung atenţiunea unora , a deştepta pe a altora , asupra unei aşa însemnate probleme , nu -i oarecum şi astfel folosul ei dovedit ?
Din ignoranţa relativă a unei epoce n'avem nici un drept a conchide la imposibilitatea definitivă a soluţiunii .
Acum 15 -- 20 de ani , scriitorasii şi băeţandrii fugiţi de la şcoală , se apucau de publicat versuri patriotice , în care se glorifica românismul şi libertatea ; astăzi acelaşi fel de au­ tori fondează reviste de trei zile în care plîng amarul vieţii - care nu le oferă toate înlesnirile de traiu fără muncă-- şi caricaturizează pesimismul profund şi sincer al lui Eminescu .
Altminteri , orice noţiune ori cât de justă ar fi , se falsifica în capul cititorilor , iar de aci resultă o confuziune , care numai progres nu însemnează .
Gavriil Bistriţeanu , în 50,000 şindrilă prăstilă . 140 Arch .
l ! o să me o- mori !
Prin urmare regula e urmă­ toarea : i final fără nici un semn e totdeauna scurt , afară numai ele casurile unde fisiologiceşte e peste putinţă de pro­ nunţat aşa ( codri , socri , umbli , şi , fi , etc ) .
Diferitele clase de fenomene ce constituesc domeniul Fisicei , Chemiei , Biologiei , etc. , sînt atunci cu desăvîrşire cunoscute , ştiinţificeşte fixate , când de­ pendenţele dintre dînsele iau , sau se apropie de caracterul dependenţelor dintre rnărirnile matematice .
Pe când d. e. în pluralul din pană , vară ... ee reinfăţişază e şi se zice pene , veri ...
şi să fii ceva în stat !
toate şi cu prisosinţă : Earăsi binecuvintează Domnul a mea locuinţă .
Kant de asemenea , nu era departe , acu mai bine de o sută de ani , de acest punct de vedere : « Eu însă susţin , că în orice ramificare specială a ştiinţelor naturei se află numai atîta ştiinţă proprie , câtă matematică se poate afla în ea » , ne spune dînsul la începutul scrierii « Fundamentele metafisice ale ştiinţei naturale » , cuvinte , pe cari le citează de altfel şi
" se pot recunoaşte , în confu­ siunea generală , două sisteme de notare .
Aşa dar , de ce unul produce un fel , celalt alt fel de opere artistice ?
JIuygens si înainte de el Stevin şi Galilei , dovedind imposibilitatea unui porpetuum mobile ;
a fi absorbit numai în obiectul perceptiunii sale şi el fi interesat numai de el , - D. Gherea , vrend dirnpotrivă să arate , cel arta aţîţă interesele reale ale individului percepe tor şi- l face prin urmare atent asupra propriei sale indivi­ dualităţi , iea şi comentează un exemplu din Shakespeare , În modul următor : « , .• cînd acelas mult nefericit Lear vine cu trupul Cordeliei în braţe şi strigă : - Cordelia , Cordelia stai oleacă ( ?
... Leul Încuviinţează .
Şi nu ştie mai cu samă , din prilejuri fugătoare , Fără preget să -şi culeagă şi foloase viitoare .
Acest patriotism şi iubire de fericirea neamului românesc , pe cât ve face domniilor voastre cinste şi merită toată recunoştinta patrioţilor orăşeni , întocmai asemenea îşi va afla şi cuviincioasa preţuire înaintea stăpînirii şi a cinstitei Eforii , cărora cît mai curînd a- l face cunoscut , voiu avea drept una dintre cele mai mari detorinţe ale mele . ( semnat )
Cu care urmare s'au şi deschis invetăturu tinerimii cîtăva vreme , unde şi chiar el .
Atunci vechiul magistrat al oraşului a fost Înlocuit cu altul si prin noi jertfe din partea cetăţenilor , s'a adunat şi suma ce lipsea şi în fine , în anul 1838 , s'a terminat clădirea şcoalei naţionale din Rîmnicul-Vîlcii , care există şi astăzi .
Vom vedea ! .
Din ce să provină această lipsă ?
Causalitatea mecanică şi fenome­ nele psihice , problema adică : în ce consistă principiile cau­ salităţii mecanice şi pînă unde merge putinţa de a explica datele experienţii după normele ei ; îi sunt ei de subsumat fenomenele psihice sau nu , şi dacă nu , care sunt diferenţele , care le exclud pe aceste din urmă ?
1836 , Martie 5 .
ac ! trebue să fie însem­ nată semisonia lui , căci nu putem da nici o regulă pentru ea .
în sfîrşit , abnegaţiune .
Iată vin de prin meleaguri , ele prin codri , de prin stinci , De pe măgurile ' nnalte , ele prin văile adînci , de prin peşteri , ele prin mlaştini , feodalii cei bătrîni , Pahiderrnii ele tot soiul , tîrîtoarele jivini , Toţi pornesc după poruncă , şi cu toţii în acord , Crocoelilii şi şacalii şi rîtanii ele la Nord , Elefantul şi cămila , iscusitele cocoare , A reginei Aurore falnicele sburătoare , Iată vin ele pe la tirguri , elin comunele rurale , Dihorii şi nevăstuica , cîrtiţele comunale , Coana Chiftiriţa , ţîncii şi tăunul ele la boi , Hemesitele cotarle , astăzi pristavi peste oi , Lipitoarele băloase , ce au gura dedesubt , Cari crapă ele grăsimea sîngelui care l'au supt .
Toate manifestările activităţii omeneşti , deci şi activitatea artistică în general ( adică nu toată ) , sînt negreşit o resultantă a acestor împrejurări » .
şi , ajutaţi de ne­ voia în care se află ziarele ca să -şi umple coloanele , întreprind articole critice savante , şi- şi formează ast-fel o reputaţie , la care contribue şi reia ţi uni personale de altă natură - o repu­ taţie , de multe ori foarte mare , fără să fie sprijiniţi de nici o idee .
Strîmbe , drepte , sau fatale , vai ele cel ce nu le ştie ! .
Această cercetare urmăreşte un îndoit scop : 1 .
Asa că în definitiv toţi factorii sociali ancestrali se reduc la factorii naturali anteriori , şi joaca un rol de causaţiune inferior acestora .
4 . Punctul de controversă cel mai important din orto­ grafia noastră e în privinţa sunetelor .
d. ex. vorbesc , vorbeşti , vor­ bească , obştescul , obsteasca .
b ) Dintre sunetele derivate ale limbii române , cărora nu le corespunde o literă latină , va trebui să fie exprimate şi în scris printr'un semn deosebit numai acelea care au dobîndit în limba noastră funcţiunea de a deosebi ideile în cuvintele radicale , sau de a exprima diferenţa raporturilor flexionare între ele , cu alte cuvinte numai acelea care au o importanţă logică sau gramaticală 1 ) .
Eri în opoziţiune , azi ministru şi spion !
Ca să lămurim şi mai bine el-lui Gherea acest lucru , să luăm iarăşi un exemplu .
- « De unde vreţi să ştiu eu , Domnule Căpitan ?
[ 99 ] POVESTEA VULPE Jigoranu , ce fusese sfetnic mare altădată , Căpetenie aleasă , astăzi dat în judecată !
: vîram , vîrai , etc. vărînd : vîrînd .
tocmai dupe cum în exemplul de adineauri se replicase : cum fiindcă se poate zice că polipii , cari trăesc fixaţi de pămînt , sînt animale , s'ar putea oare zice că stejarii , cari trăesc de asemenea fixaţi de pămînt , sînt şi ei animale ?
Şi " fiind vorba să se dovedească unui adever at om de ştiinţă naturală , că fenome­ nele intelectuale nu pot fi niciodată înţelese din condiţiile lor materiale , această demonstraţiune trebue făcută indepen­ dent de orice ipotesă asupra ultimei cause a acelor fenomene 1 ) .
de sub norii trecători , Es trimeşii primăverei , cocostîrcii călători , Şi mai tare ' ntărîtată ,
... Ce- aţi lasat să -mi iee oaea ! .
şi recrutul A Sandi Ioana Văduva , zîmbeşte vi­ sând ...
... « Sa se lupte cu bărbăţie şi cu abnegaţiune » . « Trăiţi Dom Căprar Faibici ! .
comitet de inspecţie al şcoalei din oraşul Rîmnieul- Vâlcii .
Asupra tutulor acestor consecinţe însă , nu insistăm mai departe şi Înţelege oricine , pentru ce .
Acum dar din svon am luat înţelegere că s'ar fi slobozit poruncile stăpînirii că închirierea acestei şcoli să fie pe vre­ mea viitoare numai pe 6 luni de zile ( fără a se păzi cea de bună-voinţă făgăduială a pornenitului proprietar , şi apoi să silească cinstitul magistrat pe orăşeni ca ori să facă zidirea din nou sau să cumpere această încăpere ( pe care temeiu re­ zernindu se pomenitul proprietar de loc a isgonit familia pro­ fesorului fără a- i da răsuflare nici macar sa i se găsească la alt loc osebită încăpere .
28 . ( semnat ) .Mihail Cornescu .
In acest articol am discutat părerile d-lui Maiorescu asupra unor chestiuni ele o mare importanţă , cum e morala în artă , însemnătatea idealurilor sociale în artă ...
« aceasta ar în­ greuia în adever scrierea şi ( argument hotărîtor ) ar întroduce în ea un element strem scopului ei , care e numai cea mai grabnică şi lămurită însemnare a ideilor prin cuvinte » 2 ) .
Pe lîngă aceasta , cînd în­ tr'o polemică s'a ajuns la al treilea respuns , precum se in­ tîmplă tocmai în casul de faţă , sarcina devine relativ cam grea , pentru că , spre a putea rcspunde cu eficacitate , scrii­ torul e nevoit să aducă mai întîi aminte cititorilor obiecţiile ţii respunsurile anterioare ; altfel , respunsul seu remâne fără legătură cu restul polemicei si nu poate nădăjdui să o lămu­ rească cumva .
puri fisice sînt grele .
CATEVA OBSERVĂRI ASUPRA ORTOGRAFiEI portarită în gramatica rornână
Profesorul scoalei publice dintracel oraş în multe rînduri mal ele înainte a raportat Eforiei pentru supărările ce cearcă şi împieelicările ce se fac învăţăturilor într'acea şcoală din pri­ cină că locuitorii cei însemnaţi cu statornicirea şi ocrotirea acelei scoale , au privit această elatorie ca una cu totul streină de al lor interes ; după aceasta profesorul fiind în urmă foarte greu atacat şi la a sa cinste , din pricina neîngrijirii magistra­ tului acelui oraş , ele a ela încăpere cuviincioasă pentru aşeza .
8 . Secţia III , masa r-iu . No .
D- sa se înşală însă .
.. Ea nu fuge , ci din contra , sfiicioasă şi spăşită , Ochiul tainic , coada strînsă , şi spinarea copleşită Timidă şi nepătrunsă , labele pe piept crucite , Ea păşeşte , se închină , şi cu buze ipocrite « Dumnezeu atotputernic să ve binecuvinteze ! « Nobila voastră prăsilă pe pămînt să o păstreze !
Aceste dar nu lipseşte Departamentul a le da în cunoştinţa dumitale , si ca unul ce te afli mai deosebit între hă lăduitorii oraşului Rîmnic , fiind şi deputat al judeţului , nu numai să arăţi rîvnă şi deosebită filotimie către acest bine obştesc , clar şi pe cei pricinuitori să -i aduci la cunoştinţă , ca fiecare să -şi împlinească făgăduinţa spre a lua săvîrşire clădirea şcoalei , prin silinţa ce se face de magistrat ; afân­ du -se încredinţat Departamentul că după cugetarea d- tale se va potoli toate şi se va alege o unire între toţi orăsenii , mai vîrtos fiinel ştiut el-tale împotrivitoarele împrejurări ce s'au urmat în anii trecu ţi cu închirierea încăperilor de scoală , şi cu cât se va mai zăbovi , cu atît se va face mai multă zăticnire .
Aci se va vedea mijloacele piezişe ele care s'a servit pentru ca , falsificând o teorie ştiinţifică , să introducă , indi­ rect sub frase ele admiraţie pentru autorii noştri : Eminescu , Carageale , Vlahuţă , etc. , idei , pe care n'ar fi avut , poate , cu­ rajul să le presinte sincer înnaintea publicului nostru , cu toate conclusiile lor , înnainte de a- şi fi asigurat o situaţie .
.. Lupul- cine -ar fi crezut ' o să se ' ntîmple vre-odată­ Vine singur de- o pîrăşte Leului , duşmanul seu ..
S'a vezut din cele de mai sus , că opera ce ne poate servi de fundament , este chiar opera ce ne- am propus să studiem .
Toate acestea nu vin decît vea tîrziu !
Iată bunul ce- l aveţi !
200 D. Costache şi Nicu Vlădescu , in 10,000 oca var stins .
Cui i- ar f trecut prin gînd !
2 ) relaţiunea dintre reu şi egoism ;
sînt bazele societăţii » etc.
De unde urmează pentru d-l Gherea , că cea mai mare parte a articolului seu remâne neatinsă .
Este un fapt al experienţei psihologice , că acolo , unde am putut ajunge la o asemenea soluţiune , simţim deocamdată satisfăcută cerinţa noastră de causalitate .
Dacă ne- am oprit un moment asupra acestor lucruri destul de neînsernnate în ele înşile , pricina e , că ele indică în polemica d-lui Gherea o procedere specială - procedere care consistă în a suggera convingeri verbale , intrebuinţând cu­ vinte şi mici afirrnări , puţin importante şi inofensive în apa­ renţă , dar capabile de a insinua pe nesimţite cititorilor o convingere , ce se dispensează astfel ele a mai fi dovedită .
Se va fi convins d- I Maiorescu că în toată cealaltă parte a articolului meu am avut dreptate , ori n'a vrut s'o discute ?
Dacă încă e îndoială în privinţa impersonalităţii artei , nu mai încape însă nici o îndoială , pen­ tru toţi cei ce sînt petrunşi ele adevăratul spirit ştiinţific , în privinţa impersonalitătii ştiinţei .
Tot ce e reu - reu moral şi prin ur­ mare conştient - în relaţiunile dintre indivizi , provine din egoism .
- Aşa -i bine , aşa -i bine ! Ia să'ţi spun acuma frate , ce s'a întîmplat cu mine , Zice asinul în grabă :
Cei ce sînt în curentul micii noastre mişcări literare , cu­ nasc , de sigur , polemica deschisă de d-l Gherea în contra d-lui Maiorescu .
E vorba aci de doue cuvinte mari , care în stadiul de cultură în care ne aflăm , au putut arunca cea mai primejdioasă confusie tocmai în pătura ce se pretinde cultă .
Roiul chinurilor crude , tipărite ' n supra -ţi faţă , Suferinţele troene din a ta trudită viaţă P'a mea inimă le smicuri .
Iară boul , fire ' nceată , lîng ' un sipot se opreşte , Bea , apucă -un fir ele iarbă , şi gîndeşte , tot gîndeşte , Rumegând ; apoi se ' ntoarce către asin pe cărare : Auzit -ai , mă re frate , ce posnaşă întîmplare ?
Deputatul judeţului Vălcii .
In potriva primelor trei argumente s'au adus obiecţiuni serioase de către Lambrior ( v. « Convorbiri literare , XIV , p. 130-I40 şi 330 sq .
De aici acea uitare de sine , care e măsura ) ii caracteristica emoţiunilor estetice .
Aşa , într'a zi , trimes ordonanţă la un general din gar­ nizonă , trebuise să rabde şi să nu sufle , când doamna gene­ ralului i- a întins cizmele : « Băete , fă astea » ; iar la codeala lui , către fie- sa : « Regardez-moi quels yeux d'idiot il fait » .
- Ministrul de In­ terne propune decretul de convocare de urgenţă a Adunării .
La rîndul lor , fără îndoială , progresele abstracte mate­ matice sînt , pe timp ce trece , favorizate şi grăbite tocmai de această largă aplicare în lumea reală .
Cum însă prin teoria equivalenţei , prin o mai adîncă cunoaştere a tutulor acestor fenomene , în secolul nostru , ho­ tarele dintre grupe s'au şters încetul cu încetul -- nici felu­ rimea causelor sau a forţelor nu mai are raţiune de a fi .
» ( p. 47 ) Şi de astă clată prin urmare d. Gherea pune fals ches­ tiunea .
" e un sunet logic , cu o impor­ tanţă şi o funcţiune gramaticală nu mai pre jos de a celor­ lalte sunete derivate ( ă , ş , ţ ) , pentru care a fost admisă de la început necesitatea unor semne grafice aparte .
Inţeleg în veacul nostru viaţa public atacată ;
In acelaşi articol dupe ce combate existenţa emoţiunilor impersonale în virtutea cărora , după d. Maiorescu , individul se uită pe sine ca persoană , pentru facă un loc cît se poate mai mare în lumea noastră literară , dând la o parte ce a fost , direct sau indirect ) şi anunţând că au să aducă lucruri nouă ele tot pentru noi , pe care somită­ ţile noastre literare de pînă acum ori nu le ştiu , ori se prefac că nu le ştiu ....
Nu mi- a scăpat nimic din vedere : nici învălmăşala bietilor oameni , ameţiţi încă de somn , nici strigătul ascuţit al gradelor , nici înjurăturile , nici bătăile ...
Poate ca să ai dreptate , te rog nu te supera , Fii cu mine ca la ţară şi vorbeşte -mi mai apla , Căci cuvintele aceste , ce în vorbă le- ai ales , Multe le- ai luat elin carte si eu bechiu n'am înţeles .
Aceste frase pentru a nu părea asvîrlite fără nici o socoteală , ar fi trebuit cea dîntîiu să aibă în frunte un dar , iar cea de a doua un « prin urmare » .
» 1 ) .
Nu , eu sînt încredinţat că , dacă tu , sau eu , sau ori-ce om cu toată mintea ar fi ştiut că e foc în odaea vecină , n'ar fi dat mai mult zor de cât dau toţi oamenii aceştia ; şi dacă În nici o altă împrejurare , apoi în aceasta , m'am încredinţat de adevărul proverbului « graba strică treaba » , la vederea a­ tîtor ciocniri între oameni , atîtor cizme , perii , baionete , că­ zute din mâini nefiind bine apucate , din grabă , atîtor res­ turnări de cutii cu vax peste « efecte » spălate şi albite ca fuiorul şi atitor lovituri , căpătate pe nedrept , tot din grabă .
Într ' o problemă generală , o soluţie le atinge întru câtva .
Dar fiind-că , precum am vezut , nu este aşa , ci din contră e şi o , deşi întonate , în jumătatea casurilor nu se prefac în ea şi oa , însemnarea lor cu accentul întonării pentru a le arăta difton­ garea este lipsită de logică 2 ) .
In tot cursul desvoltarii ştiinţelor colaboraţiunea reciprocă e de fapt inevitabilă .
Din măreţul seu palat , Maiestos păşind şi treptnic , ese leul îrnperat , Pe terasa spaţioasă ele granit antic şi sur Maiestatea se opreşte şi se uită împrejur .
Iată acum , după actele ce publicăm , istoricul clădirii şcoalei elin Rîmnic .
Apoi după aceasta , d. Ghiţă VIădescu , proprietarul celei de acum încăperi , pe vremea când au venit el .
in 80 , Al lll-Iea şi cel din urmă volum , care , între altele va conţine « Scrierea limbii române » şi « Contra şcoalei Bărnuţiu va apare în curînd .
Teoria conservaţiunii energiei face în acelaşi grad necesare legile de equivalenţă dintr'un sistem minuscul de energie , precum le face pe acelea din sistemul total ; carac­ terul e acelaş , quantumul numai e diferit .
Fie ca exemplu unul dintre fenomenele psihice cele mai des petre­ cute în mintea fiecărui om : actul ele a scoate din compararea a doue premise o conclusie oare-care .
Daţi -mi oaea mea cea plină !
Nicidecum . Ea nu afirmă decît , că toate lucrurile pe care le numim cor ..
Importanţa acestei polemice e , după pă­ rerea noastră , mai mult de natură sociologică .
POVESTEA VULPII De atunci avem pe lume tot ce- i bun şi tot ce- i reu , Insă reul e mai mare , - ştie numai Dumnezeu!­ Ce- a eşit de sub toiagul lui Adam , e bun şi blind , Ce- a eşit de subt al Evei , numai spaimă însuflând , Bestiile răpitoare , cu ochiu aprig , încruntat , Stau in cale pretutindeni şi sînt gata de prădat .
Raporturile fixe în apariţiunea unor anumite grupe de feno­ mene , revenirea aceleeaşi ordine în modul lor de succesiune si coexistenţă , au condus pe oamenii de ştiinţă a le atribui o causă comună , numită forţă .
- că toată lucrurile cunoscute sub numele de « corpuri fisice s sînt grele .
m'am în­ tors , n'am uitat , ş'am fost .
Un exemplu de un aşa avent juvenil ni se pare a fi cartea D- lui S. C. Michailescu : « introducere la Psihofisică » 1 ) , un respuns contraclictoriu teoriilor susţinute de Emil Du Bois­ Reymond în discursul seu Ueber dic Grensen des Natura­ kennens 2 ) .
Indrăsnesc însă -a ve spune , - şi aşa are să fie- După cele întîmplate , Jigoranu n'a să vie .
Aşa dar e şi o , cu semnul accentului de întonare pus de- asupra , ar putea să aibă numai atunci înţelesul diftongilor ea şi oa când în adevăr orice e şi o întonaţi s'ar şi preface în ea şi oa .
Acest folos ne pare că reese clar din următoarele consideraţiuni :
D. Gherea .a făcut dar în acest cas ceea ce se numeşte cu o expresie francesă : enfoncer une porte ouverte . D.
.. Ce ar fi putut să facă contra miilor ele rei !
Pentru că s'au vezut casuri în care gemeni , avend acelaşi sau aproape acelaşi mod de an , care au trăit în mediuri sociale deosebite , şi care totuşi au continuat de a avea aceleaşi aptitudini intelectuale si morale ( aceleaşi feluri de asociaţii de idei , de apercepţiune , de simţire ) ;
Mai cu seamă în vre­ mile din urmă activitatea critică a covîrsit cu mult produc­ ţiunea originală , şi terenul e destul de întins pentru cercetarea prealabilă ce ne- am propus să facem .
Aplicăm procedarea de mai sus .
Căci în adever , -- şi punem această întrebare celor mai preveniţi dintre dînşii ­ ce caută acest atac direct în contra d-lui Maiorescu ca per- soană , şi ca persoană în afară de literatură , într'un articol cu pretenţii .ştiinţifice , într'un articol al cărui autor se presintă tocmai ca representant desinteresat , şi prin urmare imperso­ nal al adevărului ştiinţific ?
I846 , a acestei mare vorrncn , atinge­ toare de respunderea făgăduitelor sume de bani la clădirea şcoalei din acest oraş , cu toată supunerea primindu -o , si înţe­ legeml prin cea mai vie pătrundere cele întrînsa cuprinze­ toare , mc vez silit foarte mult spre plecatul din parte -mi respuns a raportul în prescurtare , căci de voiu sta a arăta pe larg toate cele urmate si isvorul din care se smacină de câ­ tava vreme în acest oraş neunirea între oarecare pămînteni , nu ma îndoesc a zice că întru adever se clăteşte tare a se mustra chiar fiinta magistratului ; dar dacă odată ni se nu­ meşte maică , aleasă mai vîrtos de către noi fii ei , me mustră cugetul foarte tare a rna întinde şi să arăt desvoltat toată fiinta de care , cum zic , se asvîrlă inteleasa neunire între pu­ ţinii orăşeni de aici .
Pentru ca afirmarea d-lui Gherea , că « respunsul d-lui Maiorescu se mărgineşte a respunde la doue fraze ale sale ....
In amîndoue despărţirile sălii sunt 12 bănci şi 24 semicercuri .
» - « Toată discuţiunea stă aci : e adeverat că în tot­ deauua în judecăţile universal afirmative , reduse la « toţi S sunt P » , întreaga sferă a lui P nu poate să fie legată de sfera lui S , ori sunt casuri cînd întreaga sfera P poate să fie legată de sfera S ? » Mai întîi , d. Maiorescu n'a zis , şi nimeni din cei ce pri­ cep în adever Logica nu va zice niciodată , că « în jude­ căţile universal afirmative , reduse la toţi S sunt P , întreaga sfera a lui P nu poate să fie legatli de sfera lui S. » Sfera lui P poate foarte bine să fie legată , şi poate tot aşa de bine să nu fie legată , în întregimea ei de sfera lui S. Logica nu exclude nici una din aceste doue posibilităţi şi nu stabileşte din oficiu pe nici una , ca posibilitate de fapt .
« Numai o puternică emoţiune « impersonală face pe om să se uite pe sine , de aceea se şi « numeşte impersonală » .
» E soldatul A Mărini Ion , venit de doue zile , un ţigan recrutat în potriva legii , neavend de cat 18 ani , slab , cu ochii bolboşaţi şi plini de lacrămi şi stîngacîu în tunica cu mânici deo palmă mai lungi de cât braţele lui .
Intâi , ca o analogie după constanţa sumei mater-iei , un postulat aproape si pentru filosofiii greci ; al doilea , ca o ipotesă curat mate­ matică .
Iată acum sfîrşitul ei :
Aceasta însemnează că întreaga sferă a noţiunii oameni e legată de întreaga sferă ?
, Ce nu face osebire între drept şi nedreptate !
« Omul în general » ( adică nu toţi oamenii ) , « e un product al împrejurărilor cosmice ( mijlocul natural ) , iar pe de alta al împrejurărilor sociale ( mijlocul so­ cial ) .
Nicidecum . Eminescu , ne spune autorul , a fost pesimist , pentru că a fost năs­ cut şi crescut În civilisaţia păcătoasă burgheză ; pentru că apoi a venit sub cerul « junimei : a fost influenţat de mediul social conservator în care trăia .
Se poate respunde la aceasta , că nu e de nevoe să cu­ noşti toate cuvintele limbii româneşti , pentru a şti cum să scrii pe ă ori pe î dintr'un cuvînt , ci numai pe cele înrudite , ba încă nici pe acestea toate , ci unul singur e suficient de cele mai multe ori ; iar mica gândire şi tensiune de spirit ce eşti silit să faci , pentru a- ţi aminti o altă formă flexionară a cuvîntului , ori un alt cuvînt înrudit , e seva ce vine din rădă­ cină la ramură , nu e o « trudă » , ci un folos real , căci te face să petrunzi mai bine înţelesul cuvîntului ce vrei să scrii .
1 vol , Bucureşti 1893 .
« Toţi oamenii se nasc din femei .
Centurionul de serviciu intră şi încet păşeşte ,
Emoţiunile însă , bucuria , frica , spaima , iubirea , cleşî sînt simţiminte analoage la toţi oamenii , dar fiecare le simte aşa de deosebit ca grad şi ca fel , încît lor li se cu­ vine de bună seamă termenul cie personale » , Nici această deosebire dintre idei şi emoţiuni , din punc­ tul de vedere al raportului lar cu viaţa vegetativă , nu e în chestie , în adever , obiecţia d-lui Gherea era , că emoţiunile nu pot fi impersonale " pentru că sînt urmarea unei aţîţări nervoase , care se petrece într'un org'anism individual , Într ' o persoană » .
d. ex , mână îl scrim cu â pentru că avem în limba noastră un cuvînt ( neologic ) în care corespunde cu vocala clară a : manual ; dar vorba miine trebue să o scrim cu î , pentru că nu mai avem un alt cuvint înrudit cu acesta în care să se vadă o altă vocală clară , de si aci vocala ori­ ginară e a ( mane ) . La această obiecţie se poate replica , că în toate limbile sînt forme disparate , provenite din alte forme anterioare ana­ loage , şi asta nu împiedică înţelegerea ; afară de asta , nu sîntem ţinuţi în ortografie să ştim origina cuvintelor .
La reul moral se referea prin urmare d-l Maiorescu cînd zicea ; « egoismul e rădăcina oricărui reu » .
D- l Maiorescu n'a scris douc articole , ci a infăţoşat douc apă rări : una pentru clientul d- sale , d-l Cara­ giali şi alta pentru alt client , pentru d-l Alexandri .
Cunoscutele « scrisori despre starea şi întîmplările din Turcia în anii 1835 pînă la 1839 & gt;l , respândite în multe ediţii , traduse şi în tran­ tuzeşte , nu sînt coprinse în noua publicaţiune .
» Aşa dar , ca să fim îndreptăţiţi spre a introduce în scrie­ rea noastră , pentru sunetul î , un semn deosebit de al lui ă , trebue : ori să înlăturăm primele trei motive aduse de d- nul Maiorescu şi să contestăm valoarea celui de- al patrulea ( prin­ cipiul intelectual sau logic al scrierei ) , ori să arătăm valoarea lui î din punctul de vedere al acestui principiu , când ar fi , dupe cum credem , temeinic .
Semnul diacritic ce trebue să arate pe , v. e deja indicat şi chiar impus de usul aproape unanim al celor ce scriu ro­ mâneşte , aşa că ori-ce semn nou , ori-cît de justificat ar fi , nu s'ar mai putea introduce în usul general de aici înnainte şi , afară de asta , ar aduce o divergenţă nouă în locul înţelegerii şi uniformităţii abia câştigate 1 ) .
s'ar putea obiecta .
de aci cuvîntul lui final : ignorabimus !
Să ne închipuim că cineva ar fi dat această definiţie : toate organismele care trăesc fixate de pămînt sint plante » , şi că altcineva ar veni si i- ar zice : « dar , dupe defi­ niţia d- tale nu s'ar mai putea zice de ex. că polip ii sînt ani­ male , fiindcă ei trăesc în colonii fixate de pămînt » ; iar cel cu definiţia de la început ar rcspunde : « Cum , fiindcă se poate zice că polipii , care trăesc fixaţi ele pămînt , sînt animale , s'ar putea oare zice că stejarii , cari trăesc fixaţi de pămînt , sînt animale ?
» Un exemplu lămureşte adesea foarte bine o greşală de argumentare .
Numai pentru u şi i semisone din diftongii finali se susţine şi se obicinueşte arătarea semisoniei prin semnul obicinuit al scurtimei ( � ) , pentru următoare!e cuvinte : a ) aşa e tradiţia literară de la secolul al XVII lea încoace­ ceea ce ar fi interesant poate pentru istoria grafiei limbii noastre , dar cu totul fără importanţă pentru stabilirea orto­ grafiei , căci nu poate fi motiv serios acesta , de a se însemna sernisonia vocalelor finale acum , pe cuvîntul că se însemna altădată ;
în fine , ultimul argument al d-lui Gherea , în contra im­ personalităţii emoţiunilor e următorul : « D -I Maiorescu precisează încă odată ce însemnează cu­ vintele « emoţiune impersonală » .
Dacă obiecţia d- sale era adevărată , atunci ideile nu pot fi , ca şi emoţiunile decît « foarte personale » .
O mică observare prealabilă .
Veche bestie ele pradă : corp vînjos , dar minte slabă , Eri me înjura prin turmă , astăzi linge a mea labă .
Dar a Voastră indulgenţă , şi ' ndelunga- Ve răbdare Se vor obosi de sigur , când în plină Adunare ,
, prin care d. G. Tarde caută a ridica monadele lui Leibnitz şi a aşeza sociologia pe această concepţiune .
( Rog pe cititor să noteze : 1 că bucata ce urmează , precum însuşi autorul mărturiseşte , expune lu­ cruri ce i se par destul de desluşite ; pe cele confuse le lasă la o parte ;
il usii asupra problemii ; odată apucaţi pe o pantă greşită , contrazicerile ce le es în cale sînt extraordinar de micsorate , abia de mai sînt zărite ; prejudecăţile ajută pretutindeni pe curajosul admirator al mecanismului universal , îi dă un ce juvenil în mânuirea şi combaterea dovezilor ;
: c'o ... constituţiune ! .
Cum ţi- ai putea tu face o idee de cele ce s'au întîm­ plat azi noapte , dacă celor ce- ţi scriu , înşirate şi spuse , le lipseşte viaţa şi efectul ansamblului .
sînt aceste din urmă , pentru un domen de fenomene , tăgăduite , atunci negreşit şi încercările pripite de a face us , cu orice preţ , de teoriile generale , vor fi condamnate a nu da mei un rod trainic .
Faptul că ideile afectează mai puţin viaţa vegetativă , sau că sînt mai generale decît emoţiunile , nu le dispensează nicielecum de a se petrece şi ele Într'un , " organism individual , într ' o persoană » .
locotenentul-colonel , vine să ordone căpitanului , să dea drumul oamenilor .
îl întrebă Locotenentul .
Vocalele a , ă şi î nu sînt niciodată semisone , e , o şi u pot fi numai în diftongi , iar i poate fi semison şi în diftongi şi singur între două consunante , în cîteva cuvinte , şi la sfîrşitul cuvintelor , foarte des .
ia toiagul şi loveşte , Marea limpede se schimbă , un val negru se iveşte , O minune !
Alexandru Filipesclt.- Ştefan Bălăceanu­ Barbu Ştirbey .
Aţi uitat acum , de sigur , neastimperul cel mare , Grija şi emoţiunea respîndită ' n adunare , Cînd alegerea aceasta , gravă , unică ele tot , Prin cereasca îngrijire a scăpat numai c'un vot ; Şi cînd leopardul mîndru , de pe Atlas a strigat , Anunţând urbi et orbi :
, în numele căreia se presintă d-l Gherea , nu putea fi dar causa personalităţilor comise de d- sa în contra d-lui Maiorescu : ştiinţa nu se face niciodată vinovată de ase­ menea lucruri .
În adever , cînd d-l Maiorescu afirma , că egoismul e rădăcina oricărui reu , d- sa vorbea despre moralitatea artei , despre rolul moralis ător al artei , despre partea adică cu care arta vine în ajutorul moralei .
Foarte bine : dar mai întîi-chiar de ar fi adevărat că toţi ea şi oa din cuvintele româneşti provin din vocalele întonate o şi e pronunţate foarte deschis ( ceea ce e fals , căci sînt şi cuvinte în care aceşti diftongi provin din alte vocale : de pildă foame din fames , unde diftongul oa a provenit , după cum se vede , din­ tr'un a ) - accentul consacrat prin us , pentru arătarea rostirei deschise a unei vocale , este accentul grav ( , ) şi nu accentul ascuţit ( r ) , care înseamnă , din contra , rostirea închisă a unei vocale , aşa că , chiar de ar fi vre -un cuvînt pentru însemna­ rea diftongilor ea şi oa prin e şi o accentuat , ar fi fost cu cale să se întrebuinţeze accentul grav ( x ) .
Prejudecăţile , de care vorbim , de şi sînt isvoare directe , de unde mulţi autori s'ar inspira ( cei ce stau subt o aşa tutelă , sînt cu desăvîrşire inofensivi ) , sînt totuşi factori în mişcarea filosofică ce nu trebuesc de loc trecuţi cu vederea .
, cînd pe Hennequin , Guyau , Bourget ...
Neputend stabili for­ mula generală a universului , vom putea cu toate acestea să fim în stare a stabili formule pentru sistemele lui parţiale , a cunoaşte legile , de acelaşi caracter de necesitate , pentru g ru­ puri de fenomene .
- Foarte bine , zice boul , iaca zic şi eu amin !
» 1 ) Prin urmare sunetul î , avend o foarte mare importanţă logică în gramatica limbii noastre , trebue notat şi notat deo­ sebit de ă .
Singur numai Codăescu , atacat pe la spinare , Ca o coromislă ruptă scobîltînel în trei picioare , Au ajuns la prefectură , jupuit , emasculat l Ne- a spus cele întîmplate , şi- apoi sufletul şi- a dat !
Aci ştiinţa tace , şi tace şi autorul nostru ; apoi continuă : « Toate manifestările spiritului omenesc în general ( adică numai în parte ) , deci şi cele artistice , sînt condiţionate prin organisaţia fisică , nervoasă , sufietcască a artistului » .
Şi fiindcă pentru aceasta în nenumărate rînduri s'a scris magistratului şi s'a dat feluri de povăţuiri , neputendu -se acum domiri de­ partamentul ce urmări şi ce lucrări au fost ; de aceea d- ta ca un deputat al judeţului urmează : să aibi ştiinţă de toate îm­ prejurările .
Până ce legile de succesiune ale condiţiilor materiale nu se pot traduce în legi pentru procesul psihic , şi nu pot fi cuprinse împreună subt unul şi acelaşi sistem ştiin­ ţific , -- pentru cunoştinţa astronornică , sau mai bine zis pentru subsurnarea unui fenomen sub legea causalităţii mecanice , oricât de temeinică ar fi ipotesa ce am avea asupra originii , n'am adus nici un argument , n'am făcut nici un pas dincolo de pragul punerii cestiunii .
Omul plinge şi suspină : Daţi -mi oaea ! ...
Bestiopolis îi plînge ! .
I. , A. BRĂTESCU CAUSALlTATEA MECANICĂ ŞI FENOMENELE PSIHICE 41 CA USALITATEA MECANICĂ ŞI FENOMENELE PSIHICE intre problemele ce se agită mai des în filosofia contimporană , aceea a cărei resolvare întirnpină multe greutăţi , e cea anun­ ţată sub titlul de mai sus :
pentru mîntuirea noastra , Pentru demnitatea Ţării , pentru tron , pentru altar , Faptele acestui sperjur să nu treacă în zadar Şi morala , şi onoarea , pajura imperială , Insultate să rernâie de o vulpe criminală !
Altă dată maiorul , « un reglement ambulant » , cum îşi zicea singur , l'a înjurat şi lovit în front , pentru că « ticălosul » călca În tocuri , pe când in reglement stă scris să calci pe talpă .
Asupra aces­ tui punct nu avem de cît să reproducem partea relativă din « Manualul de ortografie română al el-lui Tiktin . [ 80 ] CÂTEVA OBSERVÂRI ASUPRA ORTOGRAFIEI Diferenţa dintre sunetele ă şi î e singurul element de distingere a înţelesului între următoarele cuvinte : a răni a rînî dări dtri ver vîr reu rîu ţări ţîri părînd pîrîlld răzend rîzend răeătoare rlsătoare şi în flexiunea verbe lor a văra şi a vîrî : vărărn : vîrîm văram , vărai , etc.
Din părinţi săraci n'avea ca să se întreţie în Bucureşti , cle cât deue meclit aţii , care abia îi aduceau suma de nouă-zeci .
Nu e locul aci a intra în detaliuri prea minuţioase ; fie amintite însă în treacăt operile lui d ' Alernbert , Lagrange , Euler , unde idea acelei constante revine mereu sub forma analitică a unei integrale pentru equaţiunile diferenţiale .
Cu alte cuvinte , d-l Gherea a contestat existenţa unui lucru , crezând cu tot dinadinsul că contestează convenienţa unui termen .
1 vol , Bucureşti 1893 .
Zi ele pace şi serbare .
De ce a fost Eminescu pesimist ?
o critică din Europa « care a luat mare des­ « voltare , dar o critică întemeiată pe alte base , o critică plină « de putere , care ...
Energia nu este care cumva un tel de fluid , ori vr'un princip misterios , care se vîră oriunde ; pe care trebue s'o presupunem în orice loc , chiar şi dacă orice constatare de equivalenţă ne- ar fi imposibilă .
Departamentul trebilor din lăuntru .
; i prin merit să te ' nnalţi cît vei putea , Dar s'ajung cu- aşa mijloace , drept să -ţi spun , nu mi- ar plăcea .
Cunoscut este el-tale împrejurările ce mijlocesc în pri­ cina închiderii scoalei de sunt aproape acum 40 de zile ;
Ideile însă , - oricare ar fi raportul lor cu viaţa veg-etativă,-sÎnt şi ele , ca stări de conştiinţă , " urmarea unei aţîtări nervoase » , sînt adică şi ele resultatul unei modificări nervoase cerebrale , care se petrec cu necesitate « Într'un or­ ganism individual , într'o persoană » .
Iti inchipueşte d-l Gherea o mîncare contemplativă ?
Un adevărat model de scrisoare înţeleaptă , - nici de cum în stil milităresc , căci cum zicea la început : « Nu ştiu să scriu , Dom­ nule Colonel , de cât cum scrie un am cinstit şi raţional , u­ nui alt om cinstit , raţional şi mai în vîrstă de cât dînsul ...
menea întrebări -- în ele se sintetisează aproape ultimele ab­ stracţiuni ale filosofii ştiinţifice -- se mai ivesc aci încă altele , piedici cu desăvîrşire streine materiei , un fel de prejudecăţi morale , idola specus sau theatri » , cum le- ar numi Bacon .
1835 , Ghenarie , Orasul Rîmnic .
Şi apoi , care vor fi oare acele manifestări ale spiritului omenesc , care nu sînt condiţionate de organisaţia individului ? ...
Din ea nu resuită , prin urmare , nimic În privinţa chestiei , dacă mai e încă ceva , în afară de cor­ purile fisice , sau dacă nu mai e nimic , în afară de ele , care să fie greu 1 ) .
3 . Un alt punct nefixat , sau mai bine , fixat ca regulă , dar fluctuant în scrierea celor mai mulţi , e însemnarea gra­ fică a diftongilor ea şi oa .
; b ) că în unele dialecte române nici nu se aude ; mai ales pentru că nu are o valoare logică , nu e un sunet esenţial pentru distingerea radicalelor şi a formelor flexionare .
Gherea ia apoi un exemplu , pe care isi propune să -I analiseze « intocmai ca d. Maiorescu » , pentru a ne areta insuficienta regulelor logice .
Lungu Ion , un japlan de doue ori mai înalt de cât A Mărini şi isteţ cum n'a mai fost recrut , - după spusa aghio­ tantului îmbătrînit în armată , - respunde ce are maiorul , în urma cărui respuns , Sergentul Haimovici , îi porunceşte să dea lui A Mărini doue palme , ca să nu mai uite ; - şi de frică să nu le capete el , Lungu dă doue palme ţiganului , care le rabdă şi trece la loc , ameţit , cu faţa aprinsă , cu ochii roşiţi .
Iarăşi de se va face zidire din nou întru aşa pu­ ţină vreme este fireşte peste putinţă , mai vîrtos la o asemenea lipsă întru care ne aflăm , pricinuindu -se cu aceasta îndoită cheltuială .
Unitatea e venită elin unitatea analisei noastre ştiinţifice , iar nu fiindcă am fi elescoperit , acum în fine , oarecum essenţa esenţelor , acel ce , care mişcă şi produce tot în lume !
Jigoranu cu- aste daruri şi cu aste calităţi , Cuib era şi el ele patimi şi de multe reutăţi : De- o sgircenie nespusă , lacom , sperjur , ipocrit , Supuind orice mijloace scopului de împlinit , Linguşire şi corupţii , totul întrebuinţa , Dar ştia pînă la culme arta de a guverna ; El vorbea , ca să -şi ascundă tocmai cea ce gîndea .
Cu raportul d- tale de la 2 ale următorului , sub N o. 1 , s'au primit acum şi o copie de jalbă din partea orăsenilor ai oraşului Rîmnicu , atingetoare de pricina încăperii scoalei na­ ţionale ele acolo , şi spre respuns să scrie el-tale că această pricină în nenumărate rînduri s'au făcut cunoscui acestui de­ partament şi elin partea ocîrrnuirii şi din partea magistratului şi chiar prin jalbele acelor orăşeni , după care s'au si dat cu­ viincioasele porunci şi povăţuiri şi se socoteşte a fi îndestul . fată clar şi d- tale se dă în cunoştintă că datoria orăsenilor este ca să găsească încăpere pentru profesor şi pentru şcoală , iar stăpînirea nu poate să silească pe nici un proprietar ca să -şi clea casa sau să şi- o închirieze , ele nu va fi cu bună-vo­ inţa sa şi orăşenii ele au vre -o deosebită pretenţie asupra acelui Ghiţă Vlădescu , sau după vre -un contract ce vor fi având cu numitul , sau prin alte învoiri , vor trage pricina la tribunalul judeţului ca să -şi dobîndească îndestularea ce vor avea ; iar la acest departament să nu se mai arate cu ase­ menea reclamaţii , indestul fiind cele de mai nainte .
O călătorie în satele moldoveneşti din gubernia Cherson 1 broş .
Din contră s'au vezut şi se ved totdeauna oameni , care sînt supuşi aproape la acelas regim , la aceleaşi influenţe sociale , şi care desvoltă cu toate acestea aptitudini surprinzctor de deosebite .
' unul etimologic-re . strins : a însemna pe ' " b. cu semnul v pus deasupra vocalei din care se vede că a provenit în lăuntrul formelor flexio­ nare ale limbii române , coprinzend şi neologismele întroduse in ea , de ex. ved ( vedere ) , ţări ( ţară ) ;
* In Journal du droit international privi et de la Fu­ risprudence comparee ( Paris ) - Anul al 19 , 1892 , No .
A derîma o re­ putaţie veche e une-ori un mijloc de a forma o reputaţie nouă .
Dar nu e esact , că d-l Maiorescu nu se ocupă de loc de « principalele părţi » ale articolului d-lui Gherea .
In asemenea situaţie , orice idee noue , care se pre­ sintă sub firma ştiinţei şi care are pretenţia să realiseze un progres în mintea cititorilor români nepreveniţi trebue să se presinte cît se poate ele precis în raportările deosebitelor sale părţi constitutive , şi cît se poate de clar în raporturiie în care se află ea cu alte idei pornite din isuoare deosebite .
Clădirea şcoalei naţionale din Rimnicu- Vâlcii ( 1833-1838 ) . Intr'un articol precedent 1 ) am reprodus mai multe .
Sfatul oraşului Rimnicului- Vălcii .
Departamentul trebilor din lăuntru .
1 . Dintre sunetele limbii române care au o literă co­ respunzetoare în alfabetul latin , numai unul mai continuă a fi representat în scris prin modificarea literei latine ce repre­ sintă sunetul din care el a provenit : anume sunetul z e încă şi acum însemnat de unii prin d , când corespunde în alte forme flexionare ale aceleiaşi teme cu sunetul z , ba chiar şi când nu corespunde .
Proba ne arată , că între dînşii lîngă multe circumstanţe ge · nerale asemănătoare , două sînt deosebite : X trăeşte într'o societate şi s'a născut din anume părinţi ;
Dar , să cităm înainte : « Insu -şi artistul e format de mijlocul natural şi social ce- l înconjoară .
Altul respunde : Menirea caracteristică a scrierii este de a exprima ideile prin arătarea raporturilor flexionare între cuvinte ; sunetele ă şi î sînt mai ales importante ca semne de distingere a feluritelor forme flexionare ; « de aci resultă a priori că acea însemnare grafică a lor va fi cea mai bună , care va exprima mai lămurit dependinţa lor flexionară de sonurile primitive » ( nu primitive ca origine etimologică din limba latină ori din alte fase trecute ale lombii române , ci -din alte forme contimporane , ale limbii române de azi .
- nu era tocmai măgulitoare ; ca la 2 ceasuri au aşteptat aceşti serni-suverani în arşiţa soarelui pînă când a sosit Sultanul , a descălicat înaintea cortului şi şi- a făcut toaleta .
Nu -i vorbă , ele pînă acum s'au refusat la astfel de operaţie , dar poate de acuma înainte , spre a se conforma Logicei .
Ca aşa ceva să fie posibil , trebue lămurit încă : în ce constă înţeleg erea sau cu­ noaşterea unui fenomen ?
El , faimos prin a lui planuri , circonspect , ingenios , Răbdător , prudent şi taimc , pururea laborios , Bestie cu domiciliu , cu moravuri , bun părinte , Punând tact ales în toate şi în fapte , şi ' n cuvinte , EI , care -a lucrat cu unii din precara anarhie Şi republică să facă o solidă monarhie Printre bestii , şi pe toate să le- adune în sfirsit , Cu un domn a- tot-puternic , subt un sceptru strălucit Şi o constituţiune ! .
poate un ascendent al d-lui Nicorescu , deputatul Bârladului .
Te rog , respunde-rni
Generalitatea este aici în cuvintele & lt;oricare reu » , şi proposiţia redusă la paradigmele obicinuite în manualele de şcoală ( toţi s sunt p ) glăsueşte : tot reul este din egoism .
Revue internationale de sociologie , apare sub direcţiunea D- Iui R. Worms .
aşa forma vinzi , în con front cu vînz , este de sigur mai bine marcată şi caracterisată ca persoana a z -a singular prin i cel tematic , de cît prin ' î cel semison care -i serveşte ele terminaţie , abia perceptibil în pronunţarea obicinuită .
lor moderne unitatea filosofică ; am putea adăoga acum mai precis :
în scrierea lui lipsurile neacoperite pe ici şi pe colo au aerul unor mici concesiuni făcute adversa­ rului , sau unor lucruri subînţelese ca de la sine .
Rernâne numai i , care poate fi semison singur , sau în mijlocul cuvintelor sau la sfîrşitul lor .
O inspecţie de Colonel nu -i lucru ele glumă şi sergen­ tul-major se jurase că să -i radă mustaţa , dacă nu l- o omorî pe ăl de- o eşi cu ceva reu la inspecţie : « mai bine să -şi ia lumea ' n cap de pe acum , » Din ziua aceea nu încetau « Dumnezeii , Cristosii , Inge­ rii , Luceferii şi porumbiţele negre , care cântă desteptarea pe catapeteazma cerului » din gura gradelor , toţi ovrei din tun­ dul Moldovei , după cum li arăta numele : Calman Faibici , Po­ blicker Avram , Rozman Nathan , Haimovici Hună , Katz Leiba Şi nu era curăţenia efectelor şi a muniţiilor , nici instrucţia , care ameţea pe bieţii soldaţi , ci teoria « grea di foc » , mai a­ les explicata de cine o pricepea mai puţin .
Aşa a făcut Însă d-l Gherea ?
Ştiinţa noastră e , bine înţeles , încă departe de a atinge o asemenea perfecţiune şi va rernine poate pentru totdeauna la o oarecare distanţă ; nu mai puţin însă ipotesa lui Laplace , idealul cunoştinţei astronomice , n'are nimic absurd în sine , e consecinţa logică a premiselor de la care pleacă întreaga direcţiune a ştiinţelor exacte moderne .
Afirmă ea cumva , că mai sînt şi alte lucruri , în afară ele corpurile fisice , care să fie grele ?
4 ) Dar obiecţia cea mai gravă pare ' a fi următoarea : Ca să poată cineva aplica riguros şi cu siguranţă principiul de mai sus la fiecare cuvînt ce va scrie , trebue să cunoască şi să aibă în minte atunci , nu numai toate celelalte cuvinte ale limbii româneşti cu toate formele lor flexionare , dar şi toate raporturile de înrudire dintre ele - lucru peste putinţă nu numai marei majorităţi a celor ce scriu , dar chiar şi filolo­ gilor celor mai erudiţi 1 ) .
Şi întru cît în acest cas se poate pune , si trebue să se pună imediat , chestia valorii relative , din punct de vedere sociologic , a celor doue influenţe antagoniste , de aceea , asa privită şi aşa înţeleasă , adică în adevărata ei natură , polemica în chestie se arată a fi mai mult de importanţă sociologică decît şti­ inţifică .
Şi dacă d-l Gherea voia să facă ştiinţă , să inte­ meeze , cum zice el-sa , o estetică şiintifică , atunci trebuea să se menţină strict în discuţiunea impersonală a ideilor .
Din rîndul acestor forţe noue , capa­ bile de a deştepta conştiinţa despre ceea ce sîntem , credem că este şi opera ce ne- am propus s'o studiem .
Alte legi , alte moravuri ; toate ' n secol s'au schimbat ! - Dacă este aşa , frate , zice boul dând din cap , Drept să -ţi spun , aceste lucruri bine ' n mintea mea nu ' ncap .
Dacă ne ridicăm de la această pătură mai sus , în cer­ cul acelor oameni care s'ar putea numi culţi , şi care par de­ ocamdată , că împart opiniunile celor ce au îndrăsneala să se pronunţe în asemenea cestiuni , găsim între altele nesemnifica­ tive , doue categorii de critici .
Fiindcă în do- menul ştiinţelor fisice , cestiunea originii e ceva ca de la sine resolvat , subînţeleasă fără altă discuţie în constatarea equi valenţei , prin analogie se transportă o aşa părere şi în cuprinsul conştiinţei , ba încă într'o formă ceva şi mai în­ drăsneaţă .
Insfirşit , vezend minunea , căci minunea e vădită , Falnica străbun a noastră , înc : iudată , umilită , Blestemând toiagul sacru , blestemând atîta muncă , Rupe in bucăţi toiagul şi în mare îl aruncă l. ..
Atomismul devine acum numai o hipotesă , cea mai potrivită cu explicarea dinamică a naturei , iar nu ştiinţa însăşi .
Alţii , din contra , - aceştia sînt pe o treaptă mai înaltă,­ vrend să surprinză mintea Românilor prin mulţimea ideilor şi .
toate astea , vezute într'un apus de zi de vară . Te las , nu ştiu de ce ' mi vine să plâng .
De voim a- l traduce ceva mai pe larg , ajutându -ne cu explicările date pînă aci , am putea zice : Du B'ois Reymond tăgădueşte pentru succe­ siunea fenomenelor psihice acea dependenţă matematică , care se arată în restul naturei obiective ; el consideră prin urmare fenomenele psihice , ca eşind de sub stăpînirea formulei ana­ litice a universului , imaginată de Laplace , sau în cuvintele lui Însuşi exprimat : că fenomenele psihice remân , ori cît de perfectă ar fi cunoştinţa astronomică a organelor materiale , pentru totdeauna nesubsurnabile causalităţii mecanice .
Anul 1834 , luna Aprilie 11 .
şi .1\ , unde sînt o modificare flexionară , e bine să se scrie , cel dîntîi cu ă sau e , cel de al doilea cu â , esau î , dupe cum sonul primitiv al flecţiunii româneşti este a sau e pentru cel dîntîi , a , esau .i pentru cel de- al doilea ( fără nici o privire la origina etimologică ) ;
Trebue să cităm acest pasagiu .în
şapte-opt frecând cu furie baio­ nete ori nasturi , pentru ca să -i facă « luceafer ;
Am aice chiar decretul de înnaltă aprobare , BestiiIe să s'adune în obştească adunare , Şi ... infamul , de- astădată , crima lui fiind vedită , Să -şi primească ' n faţa lumii resplătirea cuvenită !
Intreb pe un ţăran : « Din ce pricină crezi , că a răsărit aci grâu şi acolo secară P.
La mijlocul celei de- a patra plimbări între cele două sobe , model Crăiniceanu , Colonelul s'a oprit în dreptul tobo­ şarului Bişoc Anton , i- a dus mâna la cravată şi fără nici o sforţare i- a scos gulerul pînă de- asupra capului şi i- a dat dru­ mul .
- Aşa'i juriul , amice , Care judecă azi crima ca ' n republicele-antice ! Nu mai e monarhul astăzi , un autocrat barbar , El să judece , să taie , ci verdictul popular .
din v'l;.d corespunde şi cu a ( să vază ) şi cu e ( vede ) ; să -l scrim văd ori ved , ori în arnindoue felurile ?
In orice cas le- ar deştepta în suflet idei şi porniri , care în înstrei­ narea noastră intelectuală de toate zilele , ar contribui cu o bună parte la păstrarea fondului specific românesc al fie­ căruia .
Tot ce se poate discuta e dacă trebue sa însemnărn pe , v. cu o singură vocală modificată totdeauna ( şi în acest cas cărei din cele cinci litere ce repre­ sintă vocalele cura te să adăogărn acel semn diacritic pentru marcarea lui , 1 , ? ) , ori să -l însernnăm în fie-care cas cu vocala curată ce corespunde cu , y , în alte forme flexionare ale cu­ vîntului ori în alt cuvînt înrudit ?
Reul pe care îl exclude arta , prin impersonalitatea emoţiunilor ce produce , e dar reul moral , & lt;de mal moral » , cum se zice cu o expresie consacrată , pentru a deosebi acest reu , de reul fisie .
Iţi scriu cu geamurile deschise peste un tablou de o frumuseţe uimitoare .
Autorul e prudent ; nu zice ; eu ! = " " !
Porunca sub No .
' ... la urma urmei ... este pricinuită de înrîurirea mijlocului natural şi social .
Advocatul n'are alt scop decît să cîştige procesul , cît despre argumente , acestea joacă rol cu totul de mâna a doua şi le întrebuinţează cum îi vine la socoteală , alegend pe cele mai potrivite cu scopul ce urmăreşte , fără şă -şi bată capul dacă ieri sau alaltăieri n'a întrebuinţat cu totul altele chiar nepo­ trivite cu cele de azi » 1 ) .
» Ciudat lucru şi mare primejdie pentru femeile care în­ vaţă Logica ! De cît , răbdare !
Sultanul a primit pe cei doi vasali sezând pe perine de catifea subt un baldachint ;
Al doilea , în scrierea noastră trebue să insernnărn cuvintele limbii româ­ neşti aşa cum se rostesc azi , cu toate sunetele ce le au acum , iar nu cum se presupune că s'ar fi rostit acum nu ştiu câte sute de ani .
Căci ar avea cineva drep­ tul să întîmpine : nu este exact , fiindcă orice expresiune a unei opinii se petrece cu necesitate în organismul individual al celui ce o exprimă şi prin urmare este personală a lui " 1 ) .
In raţionamentul seu de sus , ţăranul însă , arnintindu -şi experienţa sa trecută , elimină din rîndul causelor pe cea de a doua deosebire şi păstrează ca resultat sigur în ce priveşte causa , numai pe cea d'întîi .
Cum învaţă câte -o buchie , prin oraşe iute fug .
Respundem d-lui Gherea , că emoţiunile nu sînt totdea­ una , iar simplele sensaţii organice nu sint niciodată , imperso­ nale .
« Atît în declinare , cât şi în conjugare vedem elestul de des alternânel vocala î cu vocala i , în aşa mod , că în tema cutărei forme flexionare se află î acolo unele în tema altei forme a aceluiaşi cuvînt se află i.
raţiunea : aşa , teama , ambiţiunea , speranţa , iubirea , sunt senti­ mente interesate , care au în vedere satisfacţiunea , folosul sau pericolul nostru propriu , în care adică personalitatea noastră e direct implicată ca subiect al lor aşa , încît nu poate dis­ pare pentru conştiinţă decît odată cu ele .
Aşa dar şi noi vom fi îndreptăţiţi şi consequenţi , dacă dăm literei s sarcina de a însemna sunetul z în neologismele care au această literă , cu acest sunet , în limba din care acel cuvînt e împrumutat ; sîntem de părere să se scrie poesie , causă , civilisaţiune , etc. 2 .
Dacă conclusia C va fi dobîndită din premisele A şi B , apoi - consequent deterrninismului mecanic - aceasta s'a întîmplat ( ar trebui să zicem ) , pentru că C era în aşa raport cu A şi B , încât urmarea lui era neapărată , De asemenea , cum că numai C şi nu A sau B are cali­ tatea de a fi conclusie , tot din acele dependenţe quantitative ar trebui să resulte .
Respunsul d-lui Maiorescu nu atinge de loc principa­ lele părţi ale articolului d-lui Gherea » , « respunsul d-lui Ma­ iorescu se mărgineşte mai în întregimea lui la douc fraze » , « respunsul d-lui Maiorescu se referă în întregimea lui la doue .
» & lt ; Vocala î mai are însă şi o altă funcţiune mult mai im- [ 81 ]
Ne­ greşit însă , că în cestiunile sociologice , foarte complexe şi nesusceptibile de a fi experimentate , metoadele inductive nu se pot aplica atât de riguros , ca în ştiintile fisice ; dar o aproximaţie suficientă se poate în tot casul obţine .
Fără preten­ ţiunea de a istorisi problema « causalităţii mecanice şi feno­ menelor psihice » , avem totuşi încrederea că încercarea de faţă nu va fi lipsită de ori ce folos .
Şi s'a mai oprit Colonelul în dreptul lui Biguci Vasile , care n'a ştiut să rcspunză la întrebarea : « ce se dă în primire unei sentinele ?
Dar iată că deodată , în mijlocul discuţiunii ideilor , d-l Gherea aruncă piatra d-lui Maiorescu ca persoană , şi - ceea ce e şi mai reu încă - ca persoana în afară de literatură .
D- lui stolnic Ioan Lahavari , deputatul judeţului Vâlcea .
iar acolo unde nu sînt o modificare flexionară , adică în acele cuvinte care nu mai altă formă flexionară , ori alt cuvînt înrudit , în care să fie o vocală clară , corespunz etoare cu unul din aceste sunete obscure , acolo să se scrie totdeauna ă şi î .
Atunci se luă de către orăşeni o resoluţie virilă , aceea adică de a clădi o zidire proprie pentru şcoala naţională ; la aceasta nu puţin se vede a fi contribuit revizorul şcolar după acele vremuri , un M. Nicorescu din Moldova ; dar adu­ cerea la îndeplinire a unei asemenea hotărîri era plină ele di­ ficultăţi .
-- Lumea are a ei lege si a ei filosofie ;
- « Domnule ! ! !
D- sa nu a arătat că termenul emoţiune impersonală e nepotrivit pentru ceea ce vrea să exprime , adică pentru « ernoţiunile care fac pe om să se uite pe sine » , ci s'a apucat pur şi simplu să contesteze că ar exista ernotiuni impersonale , pe motivul arătat , că erno­ ţiunile se petrec Într ' o persoană .
Iată ce Însemnează că sfera predicatului re­ mîne cu totul nehotărîtă în afară de partea care se referă la subiect , şi iată ce însemnează că în privinţa restului sferei predicatului , în afară de partea care se referă la subiect , nu resultă nimic şi nu trebue să se deducă nimic , din simpla raportare a sferelor în proposiţia universal afirmativă .
Cu alte cuvinte , exclude influenţa heredităţii , pe care în altă parte * ) , o admite : « Critica moderna nu uită , că omul , caracterul lui psichic , moral , intelectual , e productul unei lungi evoluţii , ea nu uită puterea heredităţii şi a atavismului , bine înţeles , ...
Exemple se pot aduce ori cîte , şi toate duc la conclusia , de astă dată stabilită în mod cu adeverat ştiinţific , că ceea ce pricinueşte , în primul rînd , operele de artă sînt causele representate prin atavism şi prin hereditate , iar nu acelea representate prin mediul social în care trăeşte artistul sau părinţii lui .
Oare ce ar fi eşit din autorul nostru de- ar fi trăit în acelaşi mediu ?
Ha l » - şi când sdrobit , convins că s'a dus , repetă înfiorătoarele cuvinte : e"niciodată , niciodată , niciodată ! " - aceste cuvinte ne lovesc în înimă , pentru că , fâră de voe şi f'ără să gîndim nu punem în locul acestui nu fericit părinte ...
Copilă albă , vina ta să fie De te- o ' ntilnt Polibus bunăoară : Cum mânile -ti sunt prinse de ulcioare O să -ţi sărute benghiul din bărbie .
La aceasta s'ar putea respunde , că greutatea e înlătu­ rată , dacă luăm ca formă normativă , pentru verbe , infinitivul , pentru substantive , pluralul ( intru cît acestea sînt formele fle­ xionare care au păstrat mai bine trunchiul cuvintelor ) .
In pe­ riodul trecut am avut neadevărul simţirii .
Pe când aceşti din urmă se pierdeau în speculaţiuni asupra calităţii materiei , în definiţi uni şi deducţiuni logice , din care apoi scoteau silogisticeşte na­ tura şi fenomenele ei ; modernii au în vedere exclusiv numai dependenţele quantitative , legile , după care fenomenele se întîmplă .
Cum " Scrierea limbii române » a apărut de mult , cum de atunci pînă astăzi s'au mai ocupat mulţi de fixarea orto­ grafiei noastre , lesne se înţelege că se va fi avut în vedere argurnqntele d-lui Maiorescu , întru cât priveşte pe î , şi se va fi cautat o soluţiune a cestiunei , ori în contra lor , ori în concor­ danţă cu ele .
Dar , atît numai garantează Logica , şi de atît numa i e respunzătoare .
Aicea dar sunetul î este un element logic în toată puterea cuvîntului .
termini împrumutaţi acestor doue din urmă calcule .
Era ' n ziua ele Rusalii , zi frumoasă !
Şi marea vornicie nu re mîne indiferentă , ci cu ordinul N o. 126 din 8 fevruarie 1835 ( No .
- « Să trăiţi , Domnule locotenent , m'a ţinut cocoana mama lu Dom Splocotinent .
Zice ea , « in ceruri pace , ş'intre voi bunăvoire , _ Iadul rîde - « sunt venită pentru -a voastră fericire ! « De- acum ura să lipsească şi urgia dintre fraţi . - Cine -i bestia aceasta ?
Dintre părţile nefixate ale ortografiei noastre , acestea ne- au părut că sînt cele ce se impun a fi din nou discutate ?
Această pierdere a lui e din diftongul ea şi prefacerea acestuia în simplul a este aşa de înrădăci­ nată în limbă , în cât unele cuvinte cu un e primitiv sînt apoi variate în declinare , ca şi când ar fi avut un el primitiv .
" ( ă ) şi , " " ( î ) , pentru care nu există litere corespunzetoare în alfabetul latin .
Dar în orice act pasional şi în multe acte fisiologice omul se uită pe sine ca persoană .
Le vom numi oare pe toate impersonale ?
Desbaterile proiectului de lege al scoalelor profesionale , Dis­ curs rostit in Senat in 19 şi 20 Martie 1893 . J bros .
« Eu zic : egoismul e rădăcina oricărui reu .
Nu vezi dumneata , că aci pă­ mentul e văros şi dincolo e humos ?
Crime ele aşa natură !
zidirea ajungend pînă la grinzi numai , s'a vezut că tot capitalul adu­ nat se cheltuise şi mai era nevoe de vre -o alţi 8,500 de lei spre a se putea termina lucrarea începută , încît dorinţa atit ele vie a orăsenilor de a avea o zidire proprie pentru şcoala naţională , era zădărnicită prin nechibzuinţa magistratului .
; b ) Quintilian atestă ( 1 , 7 , 20 ) , că Cicero şi Virgiliu scriau cassus , caussae , divissio­ nes ; din această dedublare a lui s între doue vocale , pentru a- i da sunetul dur , resultă că , de obiceiu , s între două vo­ cale avea sunetul mai slab al lui z. Cicero şi Virgiliu , care vorbeau şi scrieau cea mai clasică şi mai elegantă limbă la­ tinească , vreau să arate prin această ortografie ne obicinuită şi o pronunţare deosebită de cea populară , sau chiar şi de cea obicinurta de clasele culte în vorbirea zilnică .
In casul de sus întrebarea e : care e causa deosebirii dintre un lan şi celălalt ?
Cine -ar fi crezut vre-odată ?
25 . VIII .
Tuturor acestora , constanţa sumei forţelor din natură li se impunea subt un îndoit punct de vedere .
Şi e lucru lesne de înţeles , când observăm , că toată educaţiunea noastră se face umplând mintea tinerelor generaţii , cu lucruri ce ne vin de peste hotar .
Să ne erte d-l Gherea , dar nici chestia emoţiunilor impersonale , nu e o chestie de ter­ minologie , nici chestia relaţiunii dintre reu si egoism nu e o chestie de cuvinte .
Legea şi stabilitatea !
Dacă , din contra , cetă­ ţeanul nu are o individualitate marcantă şi dacă împrejurările îl silesc să se ocupe mai mult cu altul decît cu sine , - atunci acestea din urmă tind să -i rătăcească judecata despre ceea ce este cu adeverat într'însul , şi de multe ori , îi vor împiedica vederea clară a lucrurilor ce va avea de făcut .
Portita care se deschide de obiceiu , pentru a înlesni această - cum am numi -o ? - contrabandă filosofică , e o confusie în înţelegerea problemei însăşi ; pe urmele ei ne pun cîteva alusiuni din cuvîntarea lui Du Bois­ Reyrnond .
oae gata de- a făta , Bietul om de bucurie , a ' nceput a şi cânta !
fericit dacă aş putea să ţi le scriu pe jumătate de cum le- am vezut , Ca să ' ncep cu începutul , trebue să -ţi spuiu că nu erau încă datle după miezul nopţii , când nu mai dor­ mea nici un soldat , deşteptati de gurile şi de tecile de baia­ netă ale sergenţilar Katz Leiba şi Razman Nathan , amîndoi ovrei cu tipuri clasice .
Ignoranius , sed non ignorabimus ! Cu această întîmpinare , păşim în a doua parte a stu­ diului nostru .
pin ' şi şoarecii cei mici Sprijineau candidatura rozătorilor pitici , Radicali numiţi de dinşii , cari rod la rădăcină , Rod şi ziua , rod şi noaptea , căutând mereu pricină , Şi cu toate că pe lume fără muncă se hrănesc , De motanii de la cârmă ne'ncetat se jeluesc .
Da , au fost bătuţi , înjuraţi , hărţuiţi opt zile de- a rin­ dul , pentru atîta cât citişi .
Diminuarea nu schimbă întru nimic natura -cunoştiinţei .
Apare la întîi a fiecârei luni CONVORBIRI LITERARE No .
E o lună pe cer cum parcă nici odată n'am vezut , pentru că poate niciodată nu m'am găsit într ' o stare sufle­ tească mai ciudată , de cât aceea în care me găsesc acum : simt că me în nebuneşte liniştea , cuminţenia şi regularitatea cu care se mişcă atîtea mii de lumi imense care strălucesc În sus , pusă alăturea de zgomotul şi de învălmăşala de acum două-zeci şi patru de ceasuri a"ăstor furnici cari dorm .
Poate însă că d-l Gherea vrea să ştie ce însemnează reu moral în deosebire de reul fisic ?
Noi nu trebue să vorbim şi să scrim nici limba strămoşilor , nici limba strănepotilor , ci limba noastră de azi , în logica şi rostirea ei , după cum peste o mie de ani - de vor mai exista Români şi limba românească - va fi drept să se vorbească şi să se scrie limba ele atunci , probabil mult deosebită de cea de acum .
creaţiunea ar­ tistică .
- Alte reflexiuni importante asupra stării sociale din timpul acela .
O asemenea părere să năluceşte , ce e drept , ici şi colo in scrieri ştiinţifice populare pentru a face teoria intuitivă , ori în sisteme meta­ fisice , pentru a suplini unde -i trebuinţă , vr'o entitate îrrdoioasă ; pe cât timp însă avem intenţiunea a ne ţine în cadrele curat ştiinţifice - aceea ce vrea şi Du Bois-Reyrnond - o asemenea părere trebue să fie pe cît se poate evitată .
E nevoe a demonstra acest adever ? Dependenţele quantitative cum ar putea fi aplicate altfel ? cum ar putea : avea loc într'un sistem , cum e al lui Aristoteles s , es .
De această conclusie absurdă e respunzător d. Gherea , iar nu Logica , care nu are altă vină decît acea de a nu fi fost înţeleasă .
Sergentul-major , raportează căpitanului că ordonanţa D- Iui Sub-locotenent n'a venit încă ,
Astfel Descartes , dând ipotesa constanţei sumei mişcărilor din uni­ vers , ca singura ele împăcat cu idea de D- zeu ;
Ceea ce însă ne mîngâe , e faptul , că astăzi se găsesc cu mult mai multe capete , care prin va­ loarea lor relativ mai mare pot să discrediteze orişice do­ minare a incultilor asupra publicului mai inteligent .
noi învinovăţim pe D- nu Michăilescu a nu fi respuns de loc lui Du Bois-Reymond , ci alături , a- şi fi pus singur cestiunea după plac .
Cînd vorbim de feno­ menele psihice ca produse ale condiţiunilor materiale , înţe­ legem stricta împerechere ce se observă între arătările unora şi altora ; un fapt aproape necontestabil pentru nimeni astăzi pentru Du Bois-Reyrnond mai puţin decît pentru oricare altul ; ba ce e mai mult , tocmai el - cum o afirmă însuşi într ' o altă scriere ( die sieben Weltraethsel ) - a sprijinit ipotesa conexiunii între spirit şi corp prin o mulţime de argumente .
Du Bois-Reyrnond tăgădueşte , că din mişcarea sau dis­ positiuuile elementelor sistemului nervos , sau în genere din condiţiuni materiale , pot fi înţelese fenomenele psihice .
Bucuresti , 26 Octomvrie 1892 .
După pres­ cripţiile Regulamentului Organic , fiecare şcoală primară era împărţită în patru clase , cu cîte doi profesori , unul cu 200 de lei pe lună pentru clasele I şi a II -a , şi altul plătit cu 250 de lei pe lună pentru celelalte doue clase ; iar pentru oamenii de slujbă şi alte cheltueli mărunte se plătea 120 ele lei pe lună ;
-- « A ! dar ce face Colonelul ?
S'auzirn ce- o să ne spue .
Zeitsclzrift flir internationales Privat- und Strafrecltt din Erlangen ( la Palm & amp ;
Cinstitului Departament al trebilor din lăuntru .
etc. în chestie era dar , în casul nostru , reul moral , fiindcă d-l Maiorescu vorbea de partea cu care contribue arta la morală , şi reul pe care afirma d- sa că -l exclude arta , prin impersonalitatea emoţiunilor sale , trebuia să se cuprindă în domeniul moralei , pentru ca arta să aibă rol moralisător .
1.\ din masută corespunde şi cu a ( masă ) şi cu e ( mese ) ;
Şi ţi- o spun acum în taină : mulţi din ei fusese-odată Tot pentru aceste crime înşi -şi daţi în judecată ; Dar ti- o spun în conştiinţă , că pe drept învinuite , Achitaţi fiind atuncia , azi le place să achite .
.. a coalelor tipărite .
« Posiţiunea Universului în cursul unei diferen­ ţiale de timp » , e equaţiuni diferenţiale » , « formula integrală a universului » etc , sunt aproape pe fie-ce pagină ;
Abschnitt III . 1 .
Această cestiune ne sileşte să cercetăm , cel puţin în mod sumar , dar în orice cas în mod hotaritor , valoarea lucrării celui mai de frunte representant " ' ) al acestui soiu de critici .
Şi de la un pol la altul , pe pămînt şi peste mări , S'a simţit învălmăsagul unei groasnice mişcări ;
Ci fiindcă toate aceste imprejurări şi altele asemenea nu sunt pentru vre -un alt sfîrşit şi numai că scoposul pornenitului proprietar este ca să ne silească cu aceste mijloace să se cumpere această în­ căpere cu preţul arătat , lucru ce nu stă în putinţa obştei , Ne rugăm d- tale , ca la un deputat al judeţului şi patriot al nostru , să arăţi bunătate ( după căderile ce mai vîrtos sim­ ţim că ai ) ca să se pue toate acestea în cunoştinţa cui se cu­ vine , a se îndatora proprietarul după chiar a sa bună-voinţă şi mulţumire cu care s'a arătat întîi , pe ele o parte să slo­ boază şcoala cu încăperea profesorului , de nu pentru mai multă vreme , precum singur s'a legat , măcar pentru un an de zile , în cursul carii vremi cu tot dinadinsul ne vom sili a lua sfîrşit ' Cea din nou încăpere , iar pe de alta să ni se aducă şi d-l profesor la învetătura tinerimii , carele numai din aceste invă­ lueri şi smăcinări ce i s ' au pricinuit , vedem că a lipsit din oraş .
Ved lumini în depărtare , si vîrtejuri lungi de fum , Vreurn sat ...
Astfel mişcarea centrală a planetelor , căderea corpurilor , etc. au dat motive pentru a se stabili o forţă a gravităţii ; de asemenea fenomenele de căl­ dură , magnetism , lumină , etc. : forţa căldurii , magnetismului , etc.
Se ştie că prin acest aşezămînt s'a înfiinţat cîte o scoală primară , du pe metoelul lancastric , în fie-care reşedintă de judeţ .
Plîngerile ele tot felul într'un glas vor isbucni , Şi dovezile trădării însuşi le veţi auzi !
Tocmai la aceste trei chestii puse în discuţie a respuns şi d-l Maiorescu , arătând că obiecţia d-lui Gherea în contra celei dîntîi , se întemeiază [ 138 ] 138 IMPERSONALlTATEA ŞI MORALA IN ARTA pe o greşită înţelegere a impersonalităţii emoţiunilor , că obiecţia adusă în contra celei cle a cloua e o greşală de lo­ gică elementară , că , în fine , nu e nici o contradicţie între articolele sale .
- Nu ştiu , constat faptele .
Insă nu acum şi de noi se pun pentru prima oară aceste întrebări ;
» - Bine .
După această expunere să revenim acum mai amănunţit la tesa susţinută de Du Bois-Reyrnond .
Ce- i lipsea in Paradis ?
Dar să me atace încă în viaţa mea privată !
E drept dar să ne aşteptăm , cel puţin aci , de la toată limpezimea de care e capabil ) .
Răspuns la critica publicată de D.lonnescu-Gion ( Ex­ tras din Convorbiri Literare din Noembre şi Decernbre 1892 ) .
o să -i dea rasol » .
Idealul , zicea dînsul , este într ' o monarhie , Monarhie temperată , cu asezămînt înscris , Şi miniştri responsabili , iată care -i al meu vis !
- « Lungu Ion ! spune tu : ce are .
A fost oare silit d-l Maiorescu să fie consequent în amîndouă apă­ rările ?
Viţeluşii noştri poate vor mai şti niţică carte , Bar la muncă ele pe- acuma noi ele ei nu avem parte .
Procesele fenomenelor de căldură , electricitate , lumină , afinitatc chimică etc. , tot ce noi putem urmări quantitativ în fine , devin , prin subsumarea lor sub constanta sumei , energii maternaticeşte determinate pentru fiece moment al mersului lumii .
ogorul ! ce natură răbdătoare ! Altul ar fi rupt nuiaua de- a doamnei Eve spinare !
Nu mai plînge , nu mai plînge , mamă dragă , nu mai plînge � � Ale tale doruri toate şi dureri nu le poţi stinge Cu a lacrimilor picuri .
Spini şi mărăcini in cale .
Nu e de asemenea exact , că , întru cît priveşte chestiile ernotiunilor impersonale şi relatiunii dintre reu şi egoism , d-l Maiorescu « s ' a mărg-init a respunde la doue fraze " ale d-lui Gherea .
Aceasta însemnează că întreaga sferă a noţiunii reu este legată de sfera egoism , dar nu însemnează că şi întreaga sferă a noţiunii egoism este le­ gată de reu , ci din contră numai o parte .
Pe lângă greutăţile ce isvoresc din însă -şi natura unor ase­
La această obiecţie se poate respunde : că obiecţia se face în virtutea unei hipotese , nefiind demonstrat ştiintificeşte că gerunziile celorlalte conjugări s'au asimilat cu cele de con­ jugarea I , şi în genere ne fiind nimic demonstrat riguros în pri­ vinţa faselor de modificare ale sunetelor din cuvintele româ­ neşti ; şi mai ales că obiecţia nu -şi are locul , de vreme ce nimeni & lt ;
că cu am dreptate , că ei sunt ne bunii , pentru a- mi scoate din minte bănuiala că poate au dreptate ei , care sînt mai mulţi şi că atunci nebunul sînt eu
Sofisma e vedită îndată ce reflectă cineva puţin asupra lucrului .
silnică Fatalitate ! ..
Poate autorul nostru să scrie în altă parte : « Calităţile organice , adînci , se schimbă mult mai greu , se schimbă cu generaţiile&gt ; .
Pe cît se vede , d-l Gherea numeşte « expresii » chestiile privitoare la impersonalitatea emoţiunilor şi la relaţiunea dintre reu şi egoism .
De aci un fel de părtinire , de câte ori .
neexactă expresia « emoţiune impersonală s ?
D. Gherea a voit de sigur să zică de « o parte » , fiind -că atunci n'ar mai fi adevărată fraza imediat următoare ) a noţiunii naştere prin femei , dar nu însemnează că şi întreaga sferă a noţiunii naştere prin femei e legată de sfera noţiunii ioţ : oamenii , ci , cum ar zice d. Maiorescu , numai o parte , Deci , faptul că toţi oamenii nasc din femei nu vrea să zică şi că toate femeile nasc numai oameni , după cum faptul că tot reul se naşte din egoism , nu însemnează că tot egoismul naşte numai reu ; deci femeile afară de oameni pot să dea naştere , spre pildă , şi « la vulpi , papagali sau alte animale mai puţin citabile .
De cît , şi acest argument e lesne de înlăturat
Scriind mergend , tecend , vezend , aper , cumper , etc. nu vrem să reproducem vocala originală din care a provenit cea obscură , ci însernnăm pe ă şi pe î cu vocala clară din alte forme flexionare , pentru ca să se vadă imediat şi să se simtă mai viu că ved şi vezend , de pildă , sînt forme ale aceluiaş cuvînt vedere : încă o dată , principiul acestui fel de notare nu e de ordine filologică , ci psichologică .
E destul , în această privinţă să amintim teoria lui Epicur asupra Lui « clinamen » , abaterea fără causă a atomelor de la linia lor dreaptă de cădere , pen­ tru a risipi or-ce îndoială .
Ar fi o frumuseţe curăţenia camerii şi ordinea care domneşte în toate câte -ţi vede ochiul , dacă ai putea uita cum s'au făcut şi cu preţul a câtor necazuri !
Această neputinţă de a înţelege , el o consideră chiar ca niciodată de învins ;
Odată fixaţi asupra originii fenomenului , ele ce n'am admite că experienţa viitorului ne va conduce treptat şi la lămurirea acelui rest ce ne- a rcrnas încă obscur ?
- Iată în câteva cuvinte raţionamentul inductiv prin care ţăranul , fără să mai citească ce spun cărţile din Europa , stabileşte relaţiunea cau­ sală dintre causă şi efect , şi o stabileşte cu terneiu prin proba şi contra-probă , Formulată în termeni abstracţi , procedarea în casul de faţă e aceasta :
Prin urmare d-l Gherea afirmă implicit , ca fundament , în obiecţia sa ele la început , că tot ce se petrece într'o persoană nu poate fi elecît per­ sonal,-
De sigur că printr'o procedere analoaga cu însemnarea luî ă , adică adăogând uneia ori unora din li · terele destinate pentru celelalte vocale un semn diacritic care să arate schimbarea valorii lor fonice .
In mijlocul cuvintelor i între două consunante nu e scurt de cît în trei cuvinte : uecinic ( -ie ) ;
Ceva mai departe , d-l Gherea ne dă să înţelegem că d-l Maiorescu a lăudat şi apărat pe Cara­ giale , fiindcă îşi bate joc in comediile lui de liberali şi de liberalism,-ceea ce însemnează nici mai mult nici mai puţin decît , că d-l Gherea acuză pe d-l Maiorescu de a se conduce în activitatea sa literară de interese politice de partid,- afir­ mare de asemenea gravă , întru cît era menită să arunce o lumină defavorabilă asupra personalităţii morale a d-lui Maio­ rescu .
Apoi unde ne aflăm într ' aceasta luptându -ne cu toţii într ' o unire , deo­ dată ne- am pomenit cu cinstitul magistrat , că se apucă de o zidire , fără să ne arate atunci cât de puţin , nici chibzuirea ce vor fi iăcut , precum nici măcar că este pentru şcoala oraşului , şi după acea zoriţi prin raporturi către stăpînire a respunde ceea ce din a însu -ne dorinţe ne- ani fagăduit a da , nu ne- am îm­ potrivit cît de puţin , decît , ca nu carecumva să ni se întîmple a se cheltui banii zadarnic ( cum zic şi mai sus ) si a rernânea cu lucru neispăvit , am cerut ca pe temeiul chibzuirei ce vor fi făcut la a ei clădire , că cu această sumă se va sevarsi în­ tocmai după plan şi atunci îndată vom fi respunzetori .
Cine ştie ? ...
Cine ştie , ce gândeşte ! ...
. Eu nu m'am sculat , ci din patul de deasupra , În care eram culcat , mc silearn să -mi întipăresc bine în minte toate scenele comediei ce avea să se joace .
Aci nu putem asvîrli în fuga condeiului un epitet , o impresie , ci trebue să facem pe toţi cititorii să simtă direct acea impresie , -şi să se ui­ mească şi dînşii cînd vor înţelege adeverul .
Cîţi n'am auzit dintrînşii cari aşa se lăudau !
Rog acum cu umilinţă , rog pe Maiestatea Voastră , O monarh a- tot-puternic !
Cu mîhnire Însă priveşte Departa­ mentul la această neunire a unor puţini si nu atît pentru alţii , decât că s'au înţeles cum că unul ai fi şi dumneata , şi aceştia ar fi pricinuind ca să nu se clădească acea şcoală , cu feluri de păreri , tocmai acum când este aproape de isprăvit cu chel­ tuiala numai a unor din rîvnitori , cu nădejde ca să -şi primească dreptul de la cei ce au făgăduit .
Dar atunci , nu ne rernâne decît să preferim a crede , că autorul nostru e foarte inteligent , că fiind astfel a priceput că noi sîntem într'o stare intelectuală instabilă , că adică sîntem cam uşurel , şi că , printr ' o meşteşugită ( ? ) sofisticare , poate între­ duce în capul nostru idei , care ne- ar putea zăpăci şi ne- ar împinge pe unii dintre noi pe o cale , ce i- ar putea servi la alte scopuri lăturalnice .
Aceea , care de obiceiu se bucură de această favoare , e mecanica .
Tot aşa roagă şi ei pe cititorii lor să trimeaţă da librar » părerile lor cât se poate mai tare mo­ tivate , mai cu seamă asupra publicaţiunelor filosofice , pe mc­ sură ce apar .
Ar fi greşit să se pue în aseme­ nea cazuri liniuţa ş- am , c- am .. , cum recomandă D- nul Tiktin ) , pentru că liniuţa nu arată şi elisiunea unei vocale , ci numai că vorbele unite trebuesc citite împreună ca şi un singur cu­ vînt , pe cîtă vreme apostroful mai indică , pe lîngă acest lucru , si faptul că o vocală a fost eli dată , căci togrnai de aceea se elidă vocala , ca să se citească împreună .
În activi- * ) Autorul si- a reunit toate articolele sale ele critică într'o editie nouă şi sporită : « Critice » ( 1867-1892 ) , editura Librăriei Socec S : Corup .
Cornplectul sinisforalii de clădirea şco alei în acest oraş , precum este ştiut , nu sau făcut de către nici unul din orăşeni prin vre -un alt îndemn al cuivaşi , sau vre -o silă , ci numai din sing-ura dăruirea fiecăruia , si nu me sfiesc a zice că mai mult din cea necontenită a mea îndemnare , nu­ mai şi numai ca să scăpăm de necumpenitele sinisforale ale magistratului , cu plata chiriiior si a mererneturilor prin casele unde se ţinea şcoala de la a ei întocmire , iar mai vîrtos pe lîngă toate acestea şi ca să aibă si oraşul nostru o clădire statornică spre acest sfîrşit pentru vremea viitoare .
Am ales pentru toate aste motive forma unei lucrări proprii .
II şi 12 , este un articol de d. T. G. Djuvara , ( secretar general al Ministerului de Externe ) , asupra condiţiunii streinilor în România .
INSPECŢIE ( Schiţă ) De opt zile nu scădea zgomotul şi învălmăşala în Com- pania a II -a , de focul inspecţiei , « inspecţie de Dom Colonel » , care era să fie Joi .
Dudas , Labeş , Codăescu , tainic delegaţi elin turmă Din poliţia secretă , i- au aelulmecat pe urmă Şi în neagra vizunie toţi tiptil şi deghizaţi Printre bestiile toate , printre vulpi amestecaţi , Ei au fost ai crimei martori , ascultând cu ' nfiorare , Şi ' nsernnând pînă la capet planul lor de resturnare .
Pentru aceasta se cere neapărat să faci legătură între ceea ce cugeţi şi simţi acum şi între ceea ce s'a simţit şi s'a cugetat imediat înnainte de tine .
« Cind ţi- oi da una zici că n'ai noroc ! . « ...
- şi nu e vorba de mediul social , care a lu­ crat în decursul generaţiunilor , deşi chiar acesta este subor­ donat causaliceşte mediului natural , - ci e vorba de mediul social în care trăeşte artistul , sau cel mult de mediul social în care au trăit părinţii artistului .
Dar ceea ce nu putem ierta nimenui şi ceea ce credem că ni­ menui nu -i e permis , e ca să facă toate acestea , falsificând conceptul de şiinţă şi adeverul însuşi .
Dupe această declaraţie , am fi fost , credem , în drept să ne aşteptăm la o discuţie rece , ştiinţifică , impersonală , a chestiilor celor « peste seamă de însemnate şi de preţioase » ; am fi fost în drept să ne aşteptăm ca d-l Gherea să discute şi să combată părerile d-lui Maiorescu asupra acelor chestii , fără să se ocupe de d-l Maiorescu însu -şi ca persoană , - căci d-l Maiorescu însu -şi ca persoană n'avea nimic a face , din punct de vedere ştiinţific , cu chestiile cele « peste seamă de în­ semnate şi de preţioase » .
Curînd însă a trebuit să ne convingem , că o ase­ menea sarcină e aproape cu neputinţă de dus la un bun sfîrşit .
Prin urmare în cuvintele româneşti sunetul z trebue să se însemne tot-deauna cu litera z , chiar când în alte forme flexionare ale aceluiaşi cuvînt , ori în alte cuvinte înrudite , ar corespunde cu sunetul d. Am zis e în cuvinte rornâneşti , iar nu în toate cuvin­ tele întrebuinţate în limba românească literară , fiind-că sînt de părere ca în neologisme sunetul z să se scrie cu litera s , atunci când , în limba din care e împrumutat cuvîntul , sonul z din acel cuvînt e însemnat cu s. In sprijinul acestei norme ortografice se poate aduce următorul motiv , în concordanţă cu prima regulă de mai sus : E foarte probabil , că în limba latină chiar , în cuvinte ca r osa , causa şi altele de acest fel ( cu s între doue vocale ) s suna ca z. Această părere se poate induce , între altele , din următoarele doue fapte : a ) în limbile romanice apu­ sene cuvintele provenite din cele latineşti cu s Între doue vocale se rostesc ca şi când ar fi avut sunetul z.
Şi astfel deosebirea dintre cele două lan uri e causată nu de calitatea locului , ci de deosebirea dintre calităţile seminţelor .
Dar , ca să nu se crează că în argumentarea de mai sus , avem a face cu o scăpare din vedere , sau că d- sa , a înţeles prin mediul social altceva decît mediul social în care trăeşte artistul si părinţii sei , -- recomandăm cititorilor , de astă dată preveniţi , să recitească în studiile sale critice , vol .
se ţine seamă de ele , ca de un factor social a cărui reuşită a fost în toţi timpii bine­ făcetoare omenirii .
- Trecut -a vremea când tu alergai oraşul Intrebând pe fiecare unde ţi- este copilasul Şi erai de frică moartă , Că -i perdut , ori căruţaşii l- au călcat in drumul mare Şi tu n'o să -i dai de urma , ori să -l vezi fără suflare Aducandu -l lom pe poartă ; Când cu ochii seci de lacrimi , istovită de veghiat , Te rugai aşa fierbinte , in genuchi lîng'al meu pat : Doamne , Doamne scapă -mi -i , Căci e bun , e blind , cuminte şi e toată -a mea avere , E nădejdea b ctrineţii , singura mea mingîere Şi mi- e singurul copil ! Au trecut şi nu mai plînge .
.. moartea a fost pentru ei ! .
Paginele următoare erau , după primul nostru plan , me­ nite a fi sub formă de recensiune un repuns la această ul­ timă scriere , cu care s'a îmbogăţit mica literatură filosofică ce avem .
Din trecut aveţi exemplu :
D- sa a respuns la tot ce reclama un respuns asupra acestor douc chestii .
» A intrat in cameră , cum intră ori-ce om în ori-ce ca­ meră , cu deosebire că la păsirea pragului , căpitanul a strigat cât l'a ţinut gura : « La rind , drepţi 1 » Colonelul , foarte frumos bărbat , însoţit de un câine şi mai frumos , « Basta al lui Dom Colonel , » şi urmat de căpi­ tanul , a mers pînă în fundul odăii lungi , pînă în dreptul so­ bei model Crăiniceanu , s'a întors pînă în cel-l'alt cap al odăii , în dreptul altei sobe model Crăiniceanu ; a mers aşa de patru ori ele la o sobă la alta , privind când pe dreapta când pe stinga , şi avend necontenit la doi paşi în urmă pe căpitan , care se ţinea după dânsul ca acul busolei după Nord .
Melancolie , versuri .
Leul este lmperat !
Logica nu se ocupă de fapte , ci de forme de argumentare .
Cunoscut ar fi să se numească , după Du Bois-Reymond , acest fenomen psihic nu­ mai atunci , când , elin observarea dispositiunii ( posiţia în spa- ţiu ) şi a mişcării ( energia mişcării ) elementelor sistemului nervos , am putea eletermina matematiceşte lanţul care leagă terminii amintiţi mai sus : cele două premise şi conclusia ; cânel , ele o parte şi ele alta , adică în organisaţia sistemului nervos şi în conştiinţă , am putea demonstra , prin unităţi ele măsuri accesibile minţii şi calculelor noastre , dependenţele care leagă părţile constitutive " le fiecărei dintre cele doue procese .
De aceea produsele acestea nu ne pot ocupa .
Scopul ei , de partea de care a fost începută , era şi e , precum vom dove­ di -o imediat , nu atît stabilirea unui adevăr ştiinţific , cît mai ales derimarea unei influenţe literare , şi înfiinţarea alteia nouă .
Incepută acum opt ani , această polemică a fost reluată acum în urmă , prin respunsul d-lui Maiorescu , din numărul jublilar al Cnvorbirilor literare , şi prin replica d-lui Gherea , din revista-volum Literatură şi Stiinţă , apărută în Aprilie trecut .
Mare lucru e ' ntr ' o ţară o asemenea schimbare !
( Legea fonetică , după Mussafia , este că ea şi oa tind a se preface în a mai ales după labiale şi r , uneori sI după sibilante ) .
Acest articol a fost purificat întru cîtva în a doua ediţie , cînd a fost adică retipărit în volumul al doilea al « Studiilor critice » .
Fusese chemat în cancelarie a doua zi şi , pentru lipsă de cuviinţă , pedepsit cu patru zile de arest , urcat în urmă la şase , pentru că eşind , trânti se uşa strigând : « am stricat or­ zul pe gâşte l » Şi altele ...
Eri tocmit argat cu ziua , azi primar şi deputat !
i definitiv resolvate , de se va putea .
adu­ cendu -se întru acest an puţină mîhnire atît obstei cît şi tică­ loasei tinerimi stîngăcire la inaintata învăţătură ce avea elin partea domnului profesor .
Prima frasă cuprinde o idee inesactă , chiar după alte păreri ale au­ torului exprimate alte dăţi .
Din contra , mai lesne aserţiunea contrară s- ar apropia de adever : într'un chip sau altul se găseşte cîte o portiţă , pe unde euergia e introdusă pe teritoriul conştiinţei , fără prealabila examinare , dacă venirea ei este precedată de exi­ stenţa raporturilor quantitative , de care am vorbit aşa de des , ori e numai o afacere de dibuială , o generalizare basată pe ceea ce va aduce viitorul .
Funcţiunea matematică e modelul raporturilor ce noi constatăm în lumea reală .
O întonat , dacă este urmat de a , ă şi e se preface în oa , dar înainte de i şi u remâne o ; de ex. port , porţi , poartă , mortul , morţii , moartă , moarte .
eu ... nu ştiu la ce osîndă ... Moartea pentru dînşii , Sire , e pedeapsa cea mai blîndă !
Aceasta le- ar da putinţa , pentru cei ce o au în virtualitate , de a se orienta în mijlocul micilor curente , cam confuse , ce constitue cultura română de acum ; căci le- ar oferi prilejul de a se ridica din acel punct de vedere strîmt , în care ne înlăn­ ţuesc întîmplătoarele împrejurări de desvoltare , la un punct de vedere mai superior , de unde ar putea judeca mai cu si­ guranţă , valoarea activităţii ce desfăşură .
Intre altele am susţinut că vederile estetice ale d-lui Maiorescu sînt metafisice , terminologia grea şi improprie , şi am arătat mai multe contraziceri între cele doue articole . « Dupe un interval de 6 ani , d-l Maiorescu îmi respunde în numerul festival al Convorbirilor literare .
- Principiul monarchic cu conscquentele lui .
Afară de aceasta un respuns la respuns , dacă nici măcar nu vine din partea autorului care ocasionează întreaga ceartă , in casul nostru din partea lui Du Bois-Reyrnond , e un lucru cam ingrat .
Trebue să fie tîrziu , căci s'a schimbat de mult schimbul al doilea .
Dacă cele două ca stiri , În care s ' a produs două fenomene deosebite , nu diferă numai printr ' o circumstanţă , ci prin mai multe , - pentru a afla adevărata causă a deosebirii , cau a eficientă , eliminăm prin experienţă rînd pe rînd acele circumstanţe prin care cele două casuri se deosibesc , şi dacă , în această eliminare succesivă , observăm că cu eliminarea circumstanţelor deosebitoare , nu dispare deo­ sebirea dintre cele două fenomene , pînă mai remâne una ; atunci această circumstanţă din urmă care nedispărând men­ ţine deosebirea trebue socotită ca adevărata pricină a deose­ birii dintre cele două fenomene .
In privinţa lui .
D. Maiorescu dă în Logica sa următorul exemplu foarte clar şi foarte categoric : ' Judecata afirmativă : toate quadratele sînt paralelogra­ me , însemnează , că întreaga sfera a noţiunii quadrat face parte din sfera noţiunii paralelogram , şi ramane nehotarit , dar este cu putinta , ca noţiunea paralelogram să se mai în­ tindă şi peste alte noţiuni .
Nu lipseşte departamentul a scrie d- tale ca să -i dai o desluşite atît de lucrările ce s'au făcut , cît şi cu ce mijloc se poate sevîrşi această încăpere aşcoalei spre a lipsi orice corespondenţă şi alte neorîndueli , dobindindu -şi oraşu această încăpere pentru totdeauna .
astfel că o şcoală primară costa pe stat 6840 ele lei pe an ( aproape 2500 de lei noi ) .
Spre a pune în evidenţă acest fapt , confrontăm aici doue verbe terminate în -î cu doue termi­ nate în -i . a omorî a dormi a urî a feri omor dorm urasc feresc omori dormi urast feresti omoara doarme uraşte fereşte omorîm dormim urîm ferim omorîţi dormiţi urîţi feriţi omoara dorm urasc feresc Pres .
Energia , - întru cît remînern în marginile ştiinţei - este un concept , care resumă şi simplifică resultatele ştiinţifice de pînă acum , nimic mai mult .
Ordinele ce i- aţi dat Totdeauna , fără grijă în picioare le- a călcat .
» Numai , trebue să observăm că « În sfîrşit » al lui Dandanache însemnează « deci » .
Un pas înnainte fu apoi întro­ ducerea infiniţilor mici în Geometrie de către maternaticul italian Cavalieri ;
Ori autorul de care vorbim , vrend să facă sti­ inţă , nu are capacitatea organică intelectuală , ca s'o facă;­ ori , din contra , are toate darurile mintale pentru a lucra cu siguranţă pe tărîmul Ştiinţei , dar nu are caracterul moral , ce se cere totdeauna unui om , în cercetarea adevărului .
- Toate corpurile fisice sînt grele . Ce afirmă această proposiţie ?
Această părere e confirmată de teoria şcoalei evoluţioniste engleze , care defineşte arta , în deosebire de joc : « exerciţiul desinteresat al funcţiunilor noastre recep­ tive » ( Graut-Allen ] .
D- l Gherea numeşte , cum am vezut mai sus , chestia emoţiunilor impersonale o chestie de termi­ nologie , şi stărueşte a crede că tot ce a făcut d- sa în această privinţă a fost « să arate că termenul ernoţiune impersonală este impropriu » .
« De vom înţelege vre­ odată fenomenele intelectuale din condiţiile materiale , este o întrebare cu totul deosebită de aceea dacă acele fenomene sînt produsele condiţiilor materiale » .
Călăuziţi de aceste principii , vom încerca să stabilim ceea ce este , în momentul de faţă , ori nefixat , ori controversat în ortografia noastră .
Un tren care porneşte cu dân­ sul ... pe peronul gării o femee bătrînă plânge filfîind în mână un ştergar alb .
De vreme dar ce se vede că obştea nu pretueşte încă folosul acestui asezemînt public , Eforia va chibzui a închide acea şcoală şi a muta pe profesor la alt oraş , unde se va preţul mai bine a sa ostenitoare slujbă . ( iscăliţi )
, starita skitului Surpatele , 63 kir David Păun .
Dar mai presus de orice , ceea ce a contri­ buit la întemeierea definitivă şi a asigurat pe deplin succesul noei direcţiuni , e invenţiunea calculului diferenţial şi integral .
_ Şi ele cine ? ..
Trebuinţa cerând ca acest magistrat să îngrijească mai din vreme şi pentru clădirea începerii scoalei publice ce este a se face elin nou într ' acest oraş , elin partea tutulor celor ce au binevoit a le rcmînea pe viitorimea cursului anilor lauda ca şi un monument şi vezut a pururea ; cu cinste se propune dumneavoastră aceasta , rugându -te ca cu aceeaşi ambiţie cu care te- ai arătat Între ceilalţi cinstiţi Domni Domni prenumerători adunaţi în privinţa şcoalei publice la 5 Iunie leat 1833 , pen­ tru săvîrşirea acestei încăperi , să bine-voesti şi acum a înfă­ ţişa adeveratul patriotism , ( din care cu multă iubire de inflo­ rirea neamului Român întru învetătura stiinţii limbii naţionale ) cu slobozirea harului ele lei una mie ce ai elat spre jerfire la această lucrare , fiindcă mai toţi au respuns sumele ce au dăruit .
atunci schimonosirea literaturii , acum schimonosirea ştiinţei .
Ele dau pe scurt tendinţa ştiinţelor exacte de la Galilei încoace ; expun cu o concisiune admirabilă materialul şi me­ todele , cu care oamenii de ştiinţă modernă se ridică peste cunoştinţele filosofilor antici .
Noi nu învinuim pe nimeni că are cutare sau cutare convingeri ; nu învinuim pe nimeni , că subt o formă sau alta , caută să înnegrească pe alţii şi să se ridice pe sine ; şi iarăşi nu învi­ nuim pe nimeni , că -şi răspândeşte ideile .
Multe naţii chiar scăpat -au ele-acest neam crud , răpitor , Punând făr ' de îndurare preţ pe ca petele lor , Prin o lege salutară plină de înţelepciune .
scrisoarea adresată colonelului ! ...
Teoria uniformităţii substratului fenomenelor , am amintit mai sus , e un fel de condiţie preliminară pentru înlesnirea cercetărilor moderne .
Toate celelalte presupuse pînă aci , nu sînt de cît diferitele ei forme de manifestare ; energia îmbrăţişază acum , ca explicare ştiinţifică , toate evenimentele accepti bile mesurei şi raporturilor , cîte ni le oferă lumea obiectivă .
Ştiinţa nu poate fi decît impersonală .
Vorbind de intensitatea emoţiunilor , ziceam acolo : « Cu cît emoţiunea e mai puternică , cu atît ea intere­ sează şi cuprinde în sine mai multe din elementele ce alcă­ tuesc viaţa noastră conştientă , cu atît tinde prin urmare să ocupe câmpul întreg al constiintei .
Vorbeşte Căpitanul cu Locotenentul , pe când soldaţii îşi schimbă picioarele de oboseală , rezernându -se când pe dreptul , când pe stîngul .
Cînd oare activi­ tatea artistică n'ar fi o resultantă a acestor doue medii ?
şi din actele ce publicăm mai la vale , constatăm cu mulţumire că cu toţii , ele la vlădică pînă la opincă , au contribuit pentru zidirea şcoalei , care , terminată la 1838 , ser­ veşte şi astăzi , după trecere de peste 50 de ani , de şcoală publică .
Presupunend casurile identice , în ce priveşte celelalte împrejurări , găsim diferenţa in două circumstanţe ' deosebirea de sernînţă şi deo­ sebirea de pămînt .
ori e pur şi simplu în prada unui delir de nebunie acută , etc " , Toate aceste diferenţe de cu­ noştinţa fenomenului psihic elin condiţiuni materiale ar fi po­ sibile , ar fi pentru acel observator lesne ele distins ; ba ce e mai mult : de prevăzut , întocmai cum se poate prevede , pen­ tru fie-ce secundă , iuţeala sau curba ce va lua o piatră arun­ cată cu praştia .
Afară e un soare frumos de primă-vară , care intrând prin cele şase ferestre ale companiei , face şase făşii de lu­ mină , în care se joacă grăunţi sclipitori de praf .
Şi iar zic cu toţii in cor : « Şepti suti di grami di pezmeţ » ; - până la cel din urmă element : « şăsi centilitri di rachiu , tăria paisprece gradi » , după care , o iau iar de la început : « O mie o sută trei-zeci di grami di pâni , ) ... Ciofu Ion are drept , după fiecare citire , deşi asta nu e trecut în livret , la cinci-şase ghionţi în fălci , pentru că nu zice tare .
Şi astfel pe lîngă o pictură sănătoasă am început să admirăm şi să imităm deopotrivă pictura decadentă ; pe lîngă literatura plină de viaţă , admirăm şi imităm elucubraţiunile nevropatice ale unor degeneraţi ai Apusului ; n'am apucat să ne conso­ lidărn într ' o primă formă socială civilisată , - şi gîndurile au şi început să ne poarte spre o altă concepţie de organisare politică , resultatul unui sfîrşit de civilisaţiune ;
Recerisiunca noastră dar , s'ar fi pierdut în multe desvoltări , ce n'ar fi avut nici o legătură cu textul .
Şi- a zis :
Dar cineva cere serios ca un advocat să rernîe con­ sequent în argumente în toate procesele care le apără ?
Aceştia caută să -şi " ' )
Curios mediu , care vrea sa influenţeze şi să formeze indivi­ dualităţi aşa de puternice ca a lui Eminescu , şi nu vrea să se lipească nici de domnii Panu şi Xenopol , nici de ceilalţi transfugi ai aceluiaşi mediu ; care face pe unii pesimişti , pe alţii optimişti ; pe unii plini de spirit ; pe alţii groşi la minte şi înţelegere ; pe unii plini de logică , pe alţii ...
etc. ii , să însemneze ceva în discuţie , ar fi trebuit ca d-l Gherea să dovedească mai întîi , că acele doue fraze , la care « respuride respunsul » d-lui Maiorescu , nu sînt cele esenţiale , cele cari resumă întrinsele , în toată întregimea lor , obiecţiile d sale .
Amîndouă aceste cu totul îrnpotrivitoare sarcinei noastre . l- iu că de va curnpera asemenea încăpere nu este mij­ loc din pricină că numitul le- au urcat în preţ de lei 25,000 lei , pe lîngă care mai trebueşte şi alţi lei 10,000 , ca să se aducă în stare cuvenită pentru o asemenea delicată întrebuinţare .
Ultima vo­ cală are deci o importanţă tot aşa de mare , ca şi vocala pri­ mitivă din care e desvoltată , ba mai mare chiar , de vreme ce uneori absoarbe şi mistue în corpul seu vocala din care s ' a desvoltat ( e sau o ) remânend singură . « Din veară , peană , peară , veargă , measă , afoară , etc.
ş'apoi doar şi neamuri sînt , Şi bucatele ' npreună ei le ' rnpart pe- acest pămînt ; Şi tot ei aşază cisla , şi tot ei ne cîrmuesc , Azi , prieteni , se sărută , mîne , duşmani , se srădesc ! - Ce te mai gîndeşti la asta , asinul atunci îi zice , Vre -o dihanie ' ntre dînşii , poxia vreunei elice , Cine ştie ce- i la mijloc !
Băn . cile sunt mai scurte de cît lărgimea sălii pentru ca să se lase umblarea slobodă pe lîngă pereţi .
A stat multă vreme în faţa hîrtiei albe , neştiind de unde să înceapă , până când atîtea cîte avea de spus , s'au aşezat , s'au grupat , s'au clasat ; iar acum îi zboară condeiul pe hîrtie , cum se întîmplă în totdeauna când ai multe de scris . .
Obiecţia d-lui Gherea e prin urmare afară din chestie , pentru că loveşte în ceea ce nu intră în afirmarea d-lui Maiorescu . » Dar să vedem , urmează d. Gherea , dacă în marginile argumentării logice , am făcut greşala ce'rni impută d. Maio­ rescu .
Constatarea legilor de mişcare , înjghebarea a tot ce apare în univers într'un lanţ de succesiune , ale cărui elemente , verigă cu verigă , sînt quantitativ determinate , cer , ca o lu­ crare preparatoare , uniformitatea substratului tutulor fenome­ nelor : de aci justificarea atomismului .
Colţurile gurei S'ascund hotiş în ginga"e gropiţe .
Pentru că a avut întrinsul vre -o funcţie organică degenerată , moştenită de la părinţi , care şi ei o moşteniseră poate de la străbuni ?
Leibniz cu teoriile sale dinamice asupra sumei forţelor vii - toţi , nu fac de cât să antici pe teoria mo · dernă .
De aci reclamaţii la Vodă , reclamaţii la Vornicie şi la Eforia şcoalelor din Bucureşti .
Teoria energiei face baza fisicei moderne , ea este dar cunoscută oricui , sau reflec­ tarea cea mai superficială o face să resulte aproape de la sine .
In pro­ posiţia noastră « tot omul se naşte din femeie » , « tot omul » e subiectul S , « se naşte din femeie » e predicatul P Predi­ catul P însă , fiind mai mare de cât subiectul S , coprinde pe S ( adică toţi oamenii ) dar şi mai mult de cât S ;
Intr'adins să trimite d- tale alăturatele doue copii , cea el'întîi după reclamaţia ce au făcut către Măria Sa Vodă , pro­ prietarul încăperii şcoalei naţionale de acolea din oraşul Rîmnic şi cea ele a doua după reclamaţia profesorului , ce au făcut către Eforia scoalelor , şi totdeodată acest Departament scrie şi te pofteşte pe el-ta ca unindu -te cu d. ocîrmuitorul judeţului , căruia i s'au poruncit osebit să luaţi în băgare de seamă jălui­ rile amîndorora părţilor şi apoi să intraţi în cercetare cu dinadinsul ca să dovediţi pricina întîmplărilor acestora , adică adeverind urmării au fost împotrivitoare şi amîndoi împreună să raportuiţi dreptul adever ca să se poată face cuviincioasa punere la cale asupra vinovatului .
VI ) , orindueşte pe stol­ nicul Lahovari ca împreună cu ocîrmuitorul judeţului să cer­ ceteze cu dinadinsul şi amindoi împreună să raportuiască dreptul a deuă » , ca să se poată face ctcuiincioasa punere la cale asupra vinovatului » .
Energia , cum şi forţa , sau oricare ar fi numele lor , îsi datoresc existenţa numai faptului că fenomenele naturei pot fi fixat e abstract prin ra­ porturi quantitative ; ele sînt create a posteriori ele mintea noastră pentru a inlesni explicarea sistematică a lumii ma­ teriale .
Şi acum iată replica d-lui Gberea : « Nu ştiu dacă observarea mea e curioasă , dar de sigur e curios cum d-l Maiorescu face confuzie între doue feno­ mene psichice deosebite : idei si emoţiuni .
« Principalele părţi » ale articolului d-lui Gherea , întru cît acest articol privea , ca articol polemic , pe d-l Maiorescu , erau părţile în care d-l Gherea contesta părerile d-lui Maio­ rescu .
1 bros Bucureşti 1893 .
Dacă în acest înţeles ia d-l Gherea cuvintul « expresii " , - şi nu credem că l- ar putea lua în alt înţeles - atunci , cel mult s'ar potrivi acest cuvînt pentru prima chestie din cele trei puncte în dis­ cuţie , - pentru chestia emoţiunilor impersonale , pe care d- sa o numeşte , schimbându -i înţelesul şi importanţa , o chestie de « terminologie » .
Eram curios să ved primirea ce li se face ;
In Jîgora , subt al muntelui desiş , Democraticele bande întrunite pe furiş , De la cele patru unghiuri ale marelui Imperiu Toată noaptea în orgie atacând pe ministeriu Şi mergând pînă la vîlfa patimei şi- a sumeţiei Au lovit chiar în voi , Sire , ş'în principul monarhiei !
3 . Korruption .
Iar importanţa sociologică a acestei polemice stă în faptul , că odată cu d-l Maiorescu se pune în chestie şi se tinde a se discredita şi direcţia literară pe care el-sa o represintă direcţie care a adus , şi pe care o credem menită să aducă si de acum înnainte , cele mai mari servicii literaturii noastre naţionale 1 ) . Să analisăm acum replica d-lui Gherea .
Teoriilor atomiste chiar celor cu aerul mai modern , le lipseşte cu desăvîrşire ceea ce face tocmai miezul direc­ ţiunii moderne .
POVETEA VULPII EPOPEE EROI-COMICĂ Dedicată D- Iui IACOB NEGRUZZI PROLOG Când Adam de- a sa soţie , ca tot omul , înşelat , Din opritul pom să guste nu s'ar fi alunecat , El şi azi , fără de grijă , fericit şi ' n abundenţă , N'ar fi cunoscut pe lume lupta pentru existenţă !
poate visează vre -o staţie mică de drum de fier din fundul Moldovei ...
GEORGE IOAN LAHOVARL 100 Arch .
In privinţa acestui revisor , M. Nicorescu , se vede a fi din Moldova , după arătarea d-lui Colson 1 ) ;
Mai influenţează încă oratorii advocaţi Prin subtilităţi o mie , care ' ncurcă pe juraţi ,
« Maurul şi- a făcut datoria , Maurul poate ' să se ducă " , declară el-sa într'un alt articol d-lui Maiorescu .
ar face posibilă teoreticeşte ipotesa unui perpetuum mobile , adică o creare de forţă din nimic .
Insemneaza a arăta că acel termen nu se potriveşte cu lucrul sau cu ideea , pentru care a fost întrebuinţat sau pe care vrea s'o exprime .
Cu toate acestea , la ' nceput era un singur profesor si probabil numai doue clase ; cel puţin asa găsim şcoala elin oraşul Râmnicu-Vâlcii .
Bobescu . Anul 1835 , fevr .
Din locaşul acel falnic azi căzut ca dintr'un vis , Viaţa lui e o tortură !
» Nu e reu să comparăm situaţia internaţională a Româ­ niei de acum 56 de ani cu cea de astăzi .
Interesul , lăcomia , joacă rolul principal .
Pentru că toate emoţiunile se petrec într ' o persoană şi prin urmare nu pot fi decît personale ?
Pînă acum am studiiat ştiinţa sa din punctul de vedere al precisiunii noţinniior şi al aplicaţiilor speciale la care dă naştere .
In lumea reală - de este s'o considerăm ca o vastă arenă , unde se realisează ra­ porturile matematice - ce ar putea corespunde acestui con­ cept de limită , dacă nu ipotesa convergenţei tutulor fenome­ nelor spre o constantă fixă : suma forţelor ?
« Ce e P •.• - « Şi va si dzică abnegaţi uni P » Iar interpelatul Faibici , explică , strimbându -se ca cum ar vrea să ridice un munte , că « abnegaţiune este astâ ... alâ . cum să zică ?
Nu se poate dar pretinde unei polemice să expună pe d'intregul teoriile la care se referă sau din care fac parte punctele puse în discuţie .
1836 , fevr .
Atunci se vezu pe ape o imensă rînjitură ! .
Iar d-l Gherea replică :
Pricina pentru care a resărit grâu aci , e că pămintul pe care creşte este văros ; iar acolo , pentru că e humos , a resărit secară » .
In primele zile de revoltă , căuta să se împotrivească tutulor prostiilor , la care i se poruncea să se supue orbeşte . în urmă însă , încet , încet , se obicmuise şi privea cu achi fi­ reşti toate câte i se întîmplau .
Pină aci dar , se afirmă , că , în gene­ ralitatea casurilor , adică nu totdeauna , activitatea artistică e o resultantă a mijlocului natural şi social .
» In aceste cuvinte ale lui Du Bois-Reymond nu e nume nou .
In adever , ori ce lucrare intelectuală trebue să ţintească la desvoltarea normală a minţii celor cle acelaşi fel cu tine ( fie că această ţintă e instinctivă , ca în operele pur literare , fie că e reflectată , precum e în operele de ştiinţă şi de critică .
Vin puzderie ţinţarii , şerpii , broaştele riioase , Şi bondarii cei cu coarne , vespele bîzîitoare , Şi jivinele de noapte ce- s de sine ploditoare , Şi aşa de câte ori ale Evei mâini loveau Toate relele din lume tot mai mult se înmulţeau .
1 ) impersonalitatea emoţiunilor ;
Revizorul şcoalelor de prin judeţe .
Norocul e numai , că despre foarte multe din scrierile aşa zise critice nici nu putem vorbi .
« Părerile d-lui Maiorescu » ar fi trebuit să fie deci pentru d- 1 Gherea , dacă d-l Gherea ar fi voit şi ar fi ştiut să fie om ele ştiinţă , un simplu titlu , sub care se cuprin­ dea un sistem anume de idri şi de principii estetice , - în­ tocmai du pe cum în matematici , de pildă , « Hexagonul lui Pascal » e pur şi simplu un titlu colectiv sub care se cuprinde un sistem de principii şi ele deducţii geometrice -si în amîn­ doue casurile , de combătut , din punct de vedere ştiinţific , sînt , dacă sînt greşite , ideile şi principizie , iar nu persoanele ale căror nume sînt legate de acele idei şi principii , ca sim­ ple semne sau titluri distinctive .
( a vedea vedem , vediti faţă cu a trece , trecem , treceţi ) .
Invinovăţirea noastră priveşte punerea problemei însăşi ;
Fără subînţelegerea unei limite fixe , caturile diferenţiale n'au nici un sens si in genere tot calculul infiniţilor nu se poate susţine .
Departamentul pricinilor din lăuntru .
3000 oca var .
Cum te ' nşeli!­ « Ridiculus mus .
Wucher und Schmarotzertum .
... Sau un trîndav , sau un jacaş , un tiran se va afla Cu Istoria în mână , ce se poate întîmpla ?
Resultă , că sub aparenţa ei ştiinţi­ fică de eliscuţiune de idei şi principii estetice , polemica între­ prinsă de d-l Gherea , e în fond o polemică personală , o po­ lemică întreprinsă pro do mo sua .
Encke ) conţine în volumul al III -lea pe 1893 , un studiu al d-lui George Flaişlen , preşedintele tri­ bunalului de Suceava , asupra afacerilor Zappa şi Bedmar .
ea este semnul caracteristic al unei conjugări întregi .
In volumul al doilea se află reprodus studiul marelui strateg şi observator asupra stărei politice şi sociale a Poloniei din 1832 .
Această variare a vocalelor tematice nu con­ tribue mai puţin la distingerea formelor respective între ele ele cît terrninaţiunile , care din capul locului erau însărcinate cu această funcţiune ;
Nifon de la Episcopia locală , în 10,000 şindrilă socotită pe lei 14 , adusă aici .
D- l Maio­ rescu nu era oblig-at să se ocupe de toate părţile articolului d-lui Gherea , chiar şi ele acelea care nu erau în chestie .
Iar a doua-zi ' n cetate Era tulburare mare .
D- nul Maiorescu însă adaogă : « Tot deodată punem aci principiul pentru viitor : în ziua în care î , sau unul din sonurile respinse acum din mar­ carea grafică , va câştiga importanţă logică în limba noastră , adică va arăta deosebirea înţelesului mai multor radicale , sau deosebirea flexionară a timpurilor , a persoanelor , a genului , a numerilor sau a casurilor , în acea zi sonul cel nou a câşti­ gat rangul unui son logic şi trebue să aibă o literă a parte .
3 ) raportul dintre impersonalitatea afirmată în arti­ colul asupra comediilor lui Caragiale şi personalitatea afir­ mată în articolul « Poeţi şi Critici » .
în totdeauna neglijent !
Incercările din partea unora sau altora de a îngrădi tirania mecanică , sint primite cu neîncredere , sînt vezute ca nişte încercări reacţionare contra progresului , un pas înnapoi în umbră , în întunerec !
Ţi- oiu mai spune încă , frate , că ' n procese de- aşa fire Au din simpatic mare , au din mare învrăjbire , Intrigile , ingerinţa , patima pin ' la scandal ,
celălalt , motive psichologice şi forţa unui us îndelungat şi mai general .
Pînă aci am vezut confusiunea autorului nostru , prove­ nită din pricina lipsei de precisiune în legarea noţiunilor , şi în aplicarea lor la cestiunile de ştiinţă .
Varietatea fenomenelor naturei , complexitatea cu care ele se grupează şi se petrec , împing la crearea de noi func- ţiuni abstracte şi la desvoltarea calculului în genere .
Mai direct e tratată cestiunca în b)Relatiunea dintre premisele si ultimele conclusii ale filosofiei lui Herbert Spencer , de autorul acestui studiu .
La urma cuvintelor i singur nu e totdeauna semison , ba încă sînt forme flexionare ale aceluiaşi cuvînt şi omonime , care nu se disting de cît prin diferenţa de cantitate a lui i : slifert şi suferi , eşi şi eşi , boi şi a boi , orbi şi orbi , voi şi voi , etc.
Du Bois-Reyrnond ex­ primă însuşi această părere câte -va rînduri mai la vale : « Innainte de a se putea aşeza ecuaţiunile diferenţiale ale for­ mulei Universului , toate fenomenele naturei ar trebui să fi fost reduse la mişcări ale unui unic substrat al aparentei fe­ lurimi a aşa numitei materii , care substrat să fie lipsit de calităţi ; cu alte cuvinte or-ce calitate să fi fost explicată din aşezarea şi mişcarea unui asemenea substrat 1 ) .
... Peste -un an , cel mult , de sigur , turmă -aş fi avut de oi !
Liniuţa nu implică şi funcţiunea apostrofului , dar apostroful implică funcţiunea liniuţei .
Causa trebue să fie alta .
De altmintreli nimeni nu însemnează sernisonia voca­ lelor din diftongii iniţiali ori mediali ( se scrie aproape de toţi piatră şi nu pratră , roib şi nu rorb , ziua şi nu ziua , cuib şi nu curb , etc ) .
Acestea toate nu pentru alt sfîrşit , ci numai ca să chibzuim de se isprăveşte cu această sumă de bani , ca nu carecumva numai cu aceeaşi sumă să începem clădirea şi neajungend să rămâe apoi lucru nesăvîrşit colt şi banii cheltuiţi zadarnic .
Reul nu începe cu această sentimentalitate , fără îndoială ; el începe cu faptul , că pentru aceşti mulţi oameni progresele ştiinţifice , ştiinţa în genere , n'are o semnificaţie largă , ci e restrînsă la o anume ramură a ei .
8) Când se elidă o vocală se pune apostrof :
Se zice că diftongii aceştia sînt proveniţi din rostirea din ce în ce mai deschisă a vocalelor e şi o întonate .
Cînd zic : « toţi leii sînt animale , aceasta nu însemnează că şi toate animalele sînt lei ; celelalte pot fi cum vor voi : vulpi , papagali , sau alte animale mai puţin citabile » .
Veţi şti , prevederea noastră A fost dreaptă .
O polemică , fiind silită să se ocupe de punctele puse în discuţie , în felul şi în ordi­ nea în care au fost puse în discuţie , e cu necesitate fragmen­ tară , şi nu poate niciodată să facă o expunere unitară de idei sistematic ordonate .
o să me omori ! ! ..
Numai astfel poţi scoate la iveală continui­ tatea neîntreruptă a evolutiunii pacinice , - singura ce poate garanta , că poporul la care se arată , se desvoltă în mod să­ nătos şi trainic .
Toate producţiile artistice ( vorbim de artă , nu de mlăsgăli­ turi ori de falsificarea artei ) se reduc la urma urmei la înrîu­ rirea mijlocului natural şi a celui social » .
Încă unii fără a avea odrasle ele învăţătură au respuns ceea ce au voit fiecare , porniţi fiind de fierbintea rîvnă :1 vedea o clădire statornică şi temeinică pentru binele obştesc , care s'au şi început şi merge spre sporire a se sevîrşi , Întocmai după voinţa şi planul ce s'au dat de către cei ce În­ grijesc a vedea această statornică şcoală întru îmbunătăţirea ei .
- Incu­ viinţarea decretului de convocare .
Şi d-l Gherea era convins , că în interesul stiinţei d-l Maiorescu trebuia să dispară dupe scenă ca să -i lase locul d- sale .
Această innăltare poate întări direcţia activităţii ce vor fi început , o poate din contra nimici , - şi în acest din urmă cas folosul va fi în­ semnat , dacă părăsind o direcţie greşită , ar găsi o alta mai potrivit ' ( cu felul de a fi al seu şi al naţiunii sale .
Calculul funcţiunilor e legat , în adever , de anume condiţiuni , care -I fac posibil ;
Revue scimtijique în numerul seu de la 1 Aprilie r893 al 13 -lea elin primul semestru - publică un articol de Psihologie de d. Ed .
In prima categorie intră acei critici , cari scriu fără să aibă un fond de idei , clar conceput , care să le serve drept punct de plecare în studiile lor .
De ce nu şi equivalenţaitoate cele-I'alte cuceriri făcute pe tărîmul ştiinţei obiective , să nu urmeze începutului făcut , aci , când e vorba de conştiinţă ?
Un alt punct , în privinţa căruia e eliverginţă de ortografie , este sentisotua vocalelor .
Pe când în notarea tuturor celor­ lalţi diftongi se represintă ambele sunete componente prin literele lor respective , în scrierea acestor doi s'a născocit şi continuă încă , în cele mai multe cărţi , ziare şi celelalte scrieri româneşti , reaua deprindere de a- i represeuta prin r şi o. In contra acestei ciudate notaţiuni , care se află în contrazicere cu toate obiceiurile grafice admise peste tot , sînt motive des­ tul de puternice , iar în sprijinul ei , probabil nici unul temeinic .
Cu prilejul acestei notiţe , traducern dintr ' o scrisoare a lui Moltke , datată Silistra , II Mai 1837 , următoarele rînduri relative la presentarea domnitorilor Ghica şi Sturdza înaintea Sultanului Mahmud , pe care îl Însoţea Moltke în călătorie : « Prinţii Ghica şi Sturdza din Valachia şi Moldova sînt aici pentru a complimenta pe stăpânul lor .
Aşa cum e făcută însă , replica d-lui Gherea nu e nici de cum în chestie , , si constitue safisma cunoscută în logică sub numele de « ignoratio elenchi » , adică nebăgarea de seamă , sau nepriceperea punctului în discuţie .
2 ) . « La alte cuvinte unde formele române ne îndreaptă toate la e , istoria ne învaţă că sunetul originar era a , de ex. Ia aper , cumper , sintbetă , cumpenă , etc. , a căror vocală post­ tonică alternează în flexiune cu e , ( aperi , cumperi , simbete , cumpene ) , pe când etimele latine ne ofer a ( abparo , coniparo sabbatus , camp ana ) .
Unul zice : e logic ca să însemnărn acelaşi sunet tot­ deauna prin acelaşi semn ; aceasta simplifică ortografia şi ne scuteşte de truda de a ne gândi necontenit la o formă a cu­ vîntului , unde sa dăm de o vocală clară , pentru ca să ştim cum să scrim vocala obscură ;
Mai ales cu argumente momiţoiul susţinea , Cum-că tronul şi coroana numai lui se cuvenea , Fiind înrudit cu omul , de- o inteligenţă rară , Şi considerat întîiul pe- a creaţiunii scară .
Rornânul a făcut vară , pană , pară , vargă , masă , afară , etc. , şi adese acolo unde a păstrat diftongul ea , l'a prefăcut în ia : piatră , iapă , etc.
profesor el avut a sa încăpere .
şi pe atunci o asemenea sumă era greu de adunat prin contribuţiuni benevole de la cetăţeni ; căci statul da numai planul şcoalei , elar bani nu ; de aceea şi vedem că zidirea a ţinut cinci ani !
cite o să ajungă iarăşi la sinisforale cu dregerea altor încăperi , pricină pentru care nu mai sîntem în stare să luptăm , fiind cunoscut el-tale vremea şi starea întru care sîntem .
nu zice că scrierea lui ă şi a lui î să se facă după origina etimologică a cuvintelor urmărită pînă în limba latină » ori pînă în fase mai vechi ale limbii române ;
El surîde pe sub mustaţă şi respunde : « pentru că aci am semă­ nat graul , şi acolo secară » .
Şi ele îndată ce într ' o polemică adevărul ştiinţific devine mijloc , polemica nu mai merită numele de ştiinţifică .
Cum aceste întrebări nu se pun acum pentru prima oară , una dintre ele a fost definitiv resolvată , la cealaltă s'au propus doue soluţiuni deosebite , ca şi în privinţa lui ă .
expresii»- adică la doue chestii de cuvinte , neinsernnate -­ « şi la o contrazicere » numai , din cele multe descoperite de d-l Gherea ... iată o serie de mici afirmări , care tind să insi nueze de la început cititorilor convingerea , că respunsul d-lui Maiorescu nu prea e în chestie , că respunsul d-lui Maiorescu e superficial , -- în fine , că respunsul d-lui Maiorescu nu res­ toarnă nicidecum criticadl-lui Gherea .
cum e mai bine să -l scrim ?
Şi iarăşi cînd un om mănîncă bucate bune şi in actul mîncării se uită pe sine gîndindu -se şi preocupat numai de mîncare , acest om mănîncă impersonal » .
Dar ea zimbeste .
S'a mai oprit Colonelul în dreptul lui Coţofrea , pe care l'a întrebat datoriile plantonului şi ce este jurămîntul , între­ bări la care Coţofrea a respuns ca un fonograf , doar de vre -o două sute de ori mai tare .
prinţii , urmaţi de boerii lor , s'au apropiat cu braţele încrucişate pe piept , s'au aruncat în genunchi şi au sărutat poala hainei Sultanului , care s'a îndurat să primească de la ei zece mii de galbeni ; dar astăzi au primit şi ei ca cinste blănuri , tabatiere şi şaluri şi vor mai avea acum la întoarcere plăcerea să stea zece zile în carantină la graniţa Principatelor lor .
Iri emoţiunile este­ tice însă , această cotropi re a conştiinţei poate fi şi e însoţită de întunecarea sentimentului de sine , pentru că , în acest cas , câmpul conştiinţei e ocupat de emoţiuni streine de folosul imediat şi conştient al nostru şi avend de subiect alte per­ sonalităţi decît a noastră , - personalităţile fictive create de artă .
Administraţia Căilor ferate române si accidentele pe 1892 .
Nu e exact , că « toata discuţia " stă în întrebarea , dacă « e adevărat că în totdeauna în judecăţile universal afir- mative , reduse la toţi S sînt P , întreaga sferă a lui P nu poate fi legată de S , sau sînt şi casuri cînd întreaga sferă P poate să fie legată de sfera S. ) Discuţia nu poate sta aci , fiindcă discuţie nu mai încape în această privinţă .
punerea baselor Geometriei analitice de către Descartes .
Innainte de secolul nostru , înnainte de dovezile experi­ mentale aduse la lumină prin lucrarile lui R. Mayer , Joule , Hirn , etc. presupunerea că suma forţelor din univers rernâne totdeauna constantă , nu e cu desăvîrşire necunoscută .
- E adevărat acuma că în juriu nu s'aleg Cei mai buni , mai cu ştiinţă , bestii care înţeleg .
Din punct de vedere ştiinţific , importanţa acestei polemice e foarte contestabilă , căci , pe de- o-parte , teoriile ata­ cate n'au nevoe de apărare , dată fiind valoarea atacului , iar pe de alta , aceste teorii n'au pretenţia ele a se presenta ca ceva nou , şi nu au prin urmare nevoe de a fi încă odată şi ca din nou stabilite .
In cuvîntarea lui Du Bois-Reymond revin foarte des , cum am vezut mai sus ,
, că , din pricina d- Iui Ghiţă Vlădescu , pro­ prietarul caselor şcoalei , şcoala este închisă de 40 de zile , iar profesorul , isgonit din casă , a părăsit oraşul , rugând pe stol­ nicul Ioan Lahovari , ca un deputat al judeţului şi Imn pa­ triot ce este , să intervie unde se cuvine , spre a se pune capet acestor neorîndueli şi a se redeschide şcoala din nou ; totdeo­ dată Eforia şcoalelor naţionale din Bucuresci , compusă din Alexandru Filipescu , Ştefan Bălăceanu şi Barbu Ştirbei , prin­ tr ' o adresă către comitetul de inspecţie al şcoalei din Rimnicu­ Vâlcei ( N o. V ) , amerinţă pe cetăţeni că dacă nu se vor sfîrşi aceste neorindueli , va da ordin a se închide şcoala , iar pe profesor îl va muta în alt oraş , unde se va preţuî mai bine a sa ostenitoa re slujbă .
- « Dumneata crezi reu ceeace crezi » , ar zice autorul nostru ;
vom însemna dar pe " h tot­ deauna cu ă şi pe , y , .
c'est dans la negation de l'e­ « go'isme , gue l'esthetique doit chercher ce qui ne perira pas » 1 ) , - adică emoţiunile estetice puternice şi durabile pe care trebue să le producă creaţi unile artistice pentru a fi ne­ pieritoare » .
E vorba aci de ştiinţă şi de sistemă - doue cuvinte mari , ce pot însemna mult cînd sînt bine înţelese , dar care sînt foarte păgubitoare cînd sînt înţelese numai pe jumătate .
In privinţa lui ( î ) avem aceleaşi deose­ biri , cu una mai mult : e divergenţă nu numai asupra modu­ lui notării lui î , ci şi asupra întrebării dacă trebue să mai avem un semn special şi pentru el , sau să -l representăm prin aceleaşi semne cu care însernnărn şi pe .
In ea se afirmă , că artistul îşi datoreşte felul seu de a fi numai mediului natural şi social ce- l înconjoară-adică numai acelor împrejurări care l- au întîm­ pinat din momentul naşterii lui pînă ce şi- a sfîrşit opera ce a făcut .
Era atîta tăcere şi atît de încremeniţi stau oamenii , în cat-n'o să rue crezi-Basta a remas în loc , s'a uitat la dreapta , s'a uitat la stînga , şi s'a tras înnapoi înfricoşat şi urlând .
aşa că greutatea stă nu în a afla şi a introduce de acum înnainte vre -o grafie nouă pentru ă şi î , ci în a hotărî care e cea mai bună .
280 130 D. Constandin Dada
" Accentul în­ trebuinţat peste e şi o pentru a exprima diftongii ea şi oa , este o invenţie nesănătoasă , atît În contra regulei scrierii ro­ mâneşti , formulată mai sus , ( acele sunete din cuvintele ro­ mâneşti pentru care se ştie litera latină corespunzetoare se scriu cu această literă , facend abstracţie de orice considerări etimologice ) , cât şi în contra naturei semnelor , nefiind chemat accentul în nici un alfabet din lume a exprima pe a&gt ; 1 ) .
- şi atunci în această din urmă soluţiune , cu ce să -l însemnăm acolo unde nu mal co­ respunde cu nici o altă vocală ?
- « ... Iar pi guler si pi manşetri , broelaţi în chip di frunzi di stijar » ... Din colţul în care stă , despărţit de toţi cei ce ' l încon­ jură , Ionescu Teodor , bacalaureatul companiei , priveşte cu băgare cle seamă tot ce se întîmplă în prejurul lui , căci vrea să descrie într'o scrisoare unui prieten al seu , inspecţia .
Atunci , cum aceste din urmă sînt subjugate legii de conservaţie a energiei , n'ar mai fi nici o îndoială , că şi conştiinţa ar avea pentru orce secundă situaţia ei strict determinată .
a alergat acum la Eforie , înnecat ele mîhnire pentru dispreţuirea ce s'au făcut haracterului seu .
deci încă odată , femeile trebue să mai nască şi alte vieţuitoare afară de oameni .
lesne se pricep şi cele ce am spus noi mai sus în privinţa causalitătii operelor de artă ;
Prenumeranţi în niateriaiuri 400 D. Barbu Pleşoianu , osebit cu 10,000 oca var nestins .
El ! ... a statului coloană ! . Câte griji şi neajunsuri se ascund subt o coroană ! .
Dar dupe acest soiu de vorbă , tot ce gîndeşte un om , tot cuvîntul ce- l rosteşte , ar trebui numai decît să fie numit personal .
Revista Le Serueur ( bi-lunară ) din Lausanne a publicat în doue numere din Fevruarie-Martie un studiu asupra înve­ ţămîntului public în România de d. Melon , ataşat la legaţiu­ nea franceză din Bucureşti .
Pe pămînt Strălucea un soare falnic şi- aburea un mulcom vent ; Pe costişele ' nverzite , peste crînguri , pe sub nori ,
Cum ! fiindcă în bună şi lămurită limbă românească se poate zice că d-l X a împrumutat cutare idee de la d-l Y , s'ar putea zice că d-l X a împrumutat bucuria , spaima , frica , de la d-l Y ?
La această obiecţie d-l Maiorescu a respuns următoarele : « Ce curioasă observare face aci d. Gherea .
Cînel vorbim ele transforrnările ei , nu trebue s'o înţelegem niciodată ca afară elin materie , venind ca un princip transformător pentru a modifica tot în cale -i : ici a Însufleţi un organism , colo a face să respire o frunză , elin­ colo a atrage un magnet ...
reşti 1892 . CONVORBIRI LITERALE NO.2 .
... Nime-aice nu -mi ajută ! ...
& lt;În cărţile ce ne vin din Eu­ ropa , lucrurile stau altcumva .
Insă toate aceste întrebări pun din nou în discuţiune şi pe .1\ , aşa că resolvirea grafiei lui , v. depinde de a lui .1\ , sau mai bine amîndouă sînt în discuţie în acelaşi timp şi ori-ce conclusiune pentru însemnarea unuia din aceste doue sunete atrage o conclusiune identică pentru celălalt .
Cum să urmăm aicî ?
Cheltuiţi pînă acum în naht şi materialuri de s'au făcut sălile de predare , si s'au tocmit meş terii de sindrilit ; aflându -se în fiinţă şi urmă­ toarele : 56 mii cărămidă .
Trebue să vezi în acelaşi timp , dintr'o singură privire , cinci-şase soldaţi în cămăşi aşe zându -şi efectele pe paturi , în ordinea prescrisă de reglement ; alţi opt-nouă în deosebite posiţii văxuind cismele ; alţii mă­ turând îndoiţi printre paturi ;
Cum i final scurt e mult mai frequent de cît i accentuat , e preferabilă cea din urmă soluţiune , care simplifică foarte mult scrierea , scutinclu -ne de întrebuinţarea foarte deasă a unui nou semn .
! ar zbura în sus ! ar trece prin tavan ! ! !
Spiritele ' ntărîtate De- acea veste respîndită prin dulăi şi prin căţei Ce , crescând din gură ' n gură , după obiceiul ei , Prin suburbii " i prin sate , prin meleaguri şi prin ţări A luat însemnătatea unei prea mari întîmplări .
Şi fiinţele ascunse , şi toţi monstrii de pe lume , Tot ce- i viu , tot ce se mişcă , cu un nume , făr ' ele nume , Bestiile de valoare , bestiile de nimică , De la tigru pîn ' la broască , ele la taur la furnică , Pînă şi ermafrodiţii , cumularzi făr ' de ruşine , Care , după cum se ştie , nici o treabă n ' o fac bine ,
Mişcarea e , în adever , forma cea mai simplă , cea mai intuitivă , asupra căreia dependenţele quantitative pot fi învederate ; de aci şi alegerea acestui punct de vedere la moderni .
Cărţi apărute de curînd şi trimise directiunii V. A. Urccuia .
Sunetul i mai are funcţiunea gramaticală de a însemna diferenţa formelor flexionare între ele , arătând deosebirea ele numer , ori ele persoană , ori de moei , ori de timp .
şi să mai explicăm încă odată d-lui Gherea însemnarea logică a raportului sferelor noţiunilor nu judecăţile universal afirmative .
In fapt , sfera noţiunii « naştere din femeie » nu mai cuprinde nimic in afară de sfera noţiunii « om » , ci e identică cu ea ; dar această identitate nu resultă din simpla raportare logică a noţiunilor în judecata dată .
» Al patrulea şi cel mai puternic argument în contra aces­ tei notări ( i şi o ) credem că e următorul : diftongii ea şi oa sînt din categoria diftongilor numiţi ascendenţi , în care adică prima vocală e sernisonă ; prin urmare dintre cele două vocale pronunţate într'o singură emisiune de voce , adică for­ rnând o singură silabă , cea mai plină e ultima , a.
Afirmă ea cumva , că , în afară de corpurile fisice , nu mai e nimic , care să fie greu ?
Domnule prezidentule ! Cu fierbinte mulţămire am primit scrisoarea domniei-tale şi a domnului Borănescu , prin care spre zidirea scoalei ele aici cu o dragoste patriotică aţi binevoit a hărăzi , unul lei una mie , iar altul lei trei sute douăzeci .
De le- ar fi aplicat , ori cel puţin de le- ar fi putut pricepe , ar fi vezut că părerile sale « ştiinţifice » nu sînt de loc ştiinţifice,-ba cad chiar într'o categorie de produse intelectuale , pe care ne abţinem să le calificărn .
Nepotism , hatîr , răgele , mita chiar , au încetat .
Introdu -l aice ...
Pin ' sub bolţile cereşti Se aud strigând În spaţiu crainicii împerateşti ;
Dacă d-l Maiorescu nu s'a ocupat în respunsul seu de « principalele părţi » ale articolului d lui Gherea , din aceasta nu urmează că acele « principale părţi » au rernas neatinse , ci pur şi simplu ne discutate .
... Căci principiul monarhiei aşa e făcut să fie : Nu se ţine ' n samă moartea , nici a regelui prostie !
Dăm ca specimen următoarele exemple , din representantul lor de frunte , D. Gherea .
E însă bun d-l Gherea să ne explice şi noue ce în­ ţelege d- sa în acest cas prin « expresii » ?
- Sisteme constituţionale cu sau fără admiterea femeilor la tron .
Întregul lui , pentru că e foarte caracteristic pentru modul cum înţelege d. Gherea Logica .
de aceea ne măr ginim asupra celui de- al patrulea argument , care e şi cel de­ cisiv ; vom arăta dar valoarea lui .y , din punctul lui de vedere , adică vom arăta că sunetul .
Dacă acum , sfera noţiunii « naştere din femei » mai coprinde şi altceva , sau nu , pe lîngă sfera no­ ţiunii « om " , aceasta e o chestie de fapt de care nu se ocupă formalismul logic .
D- l Gherea n'a făcut'o însă şi de aceea acusaţia pe care o aduce domnului Maiorescu , rernâne neîn- temeiată Nu e , în fine , exact , că « respunsul d-lui Maiorescu se re­ feră la doue expresii şi o contrazicere » .
De exemplu : lăudând , mer ( mere ) , vezend ( vedere ) , hotarand , pînă , smîn­ tînă , etc 1 ) .
clar neprevederea magistratului şi- a dat resultatul inevitabil : locusorul pe care care s'a început clădirea scoalei fiind insuficient , magistratul a fost silit a cumpăra alături un alt loc cu 5000 de lei ;
In locul tutulor acestora , sîntem dar îndreptăţiţi a lua azi una singură : energia ; adică pentru ocasionarea tutulor felurilor de fenomene avem nevoe numai de o singură causă .
tocma ' n timp ele primăvară !
Cu acest secol şi în special cu Galilei , incepe adevărata ştiinţă modernă .
Vâlcea . Sub No .
1 mică broş .
Noi în particular , elevii acelui profesor , cărui « Introducerea la Psiliofisică » e dedicată , nu vom lipsi ai păstra , pentru atenţiunea acordată , o mare recunoştinţă .
LA ISTORIA ŞCOALELOR DIN OLTENIA II .
« Regula exactă ne- o dă Pumnul şi după dînsul Mussafia : e întonat se preface în ea numai când în si­ laba următoare se află a , ă şi , mai rar , e ; în celelalte casuri remâne e , de şi este întonat ;
Noi nu găsim explicarea decît în una din următoarele două cause :
sau în cazuri ce adese s'au vezut Că prin drept de moştenire , vine un nepriceput ?
Intrebam acum pe d-l Gherea : care sunt cele doue " expresii » de care se ocupă respunsul d-lui Maiorescu ?
- Facem contra­ probă .
De ce adică ar fi .
... Atunci se ivi monarchul , iar condurul dintre nori Peste lumea ' n aşteptare , răcni falnic de trei ori ! ...
Cum , nici un pas ?
Aceasta e proba .
Dar să ve feriţi a nu părtini la nici unul , ca să nu se judece a d-voastră nebăgare de seamă si fără de zăbavă se aşteaptă respuns cu toată desluşirea .
II . Domnului domn stolnicu Lahovari , prezident al Tribunalului şi deputat .
Nu mal fac , trăiţi Dom Caprar , iertaţi -mă , asa ve rog » ...
Plezneau palmele ca bicele în ajunul lui Sfîntu-Vasile si ele ai fi stat mai de- o parte , ţi s'ar fi părut că bate saltelele în Companie : şi erau palme ' n faţă , pumni în piept şi în spate .
Iar ochii vineţi iau coloarea murei Şi iatăl el , încununat de viţe , Cii i sare ' 11 drum Pe pajistea pădurii , In urma lor , culcates rornănite POVESTEA VULPII EPOPEE EROI-COMICĂ Dedicată D- Iui IACOB NEGRUZZI CÂNTUL AL DOILEA ARGUMENT Neliniştea din bestiopolis .
El consistă în reforma petrecută în domeniul Matematicei ; în lărgirea şi îmbogăţirea succesivă a concep­ telor şi metodelor acesteia .
Banca dîntîi are nisip , pe care începă­ torii se deprind a însemna literile alfabetului .
Oare-aşa a fost să fie ?
Trei ceasuri , de când , la marginea paturilor , pe doue rînduri , unul la dreapta şi altul la stînga , stau soldaţii în « repaus pe loc » . Pe- o masă de- o parte , aproape de uşă , sînt aşezate re­ gistrele companiei : « de detaliu , de pedepse , de soldă » , toate ; iar pe paturi într'o ordine perfectă , muniţiile oamenilor com­ plete şi îngrijite ca de inspecţie ; nu lipseşte nici unuia ni­ mic : cuţit , furculiţă , foarfeci , rufărie , curelărie , - tăti şeli cum zic ei , toţi moldoveni .
Pentru că spre a cunoaşte fenomenul psihic nu e destul a- i descrie simpla împerechere , în care se găseşte cu condiţiunile materiale , ci trebuesc dovedite încă depedenţele quantitative , care regulează modurile lor de apariţie .
In acest cas , presupunend că autorul este în curent cu metoadele de cercetare inductivă , lipsa de capacitate intelec­ tuală pentru a face ştiinţă se vedeşte , în faptul că nu le- a putut pricepe ori nu le- a putut aplica .
Noi încă de când stăpînirea pe lîngă alte drepturi hărăzite printipatului ne- a elat şi dreptul acesta al deschiderii şcoalelor naţionale ; pătrunzeridu -ne de îndurările ei spre un asemenea obştesc folos , ne- am silit şi am găsit încăpere , pe care cu grea cheltuială pe de- o-parte prin sinis­ fdrale făcute de cinstitul magistrat , am împodobit ' o după me­ todul cerut ; iar pe de altă parte o am închiriat ' o şi pe un curs mai îndelungat , pînă cînd ne- am fi putut înlesni să facem şi zidire din nou .
" Speculaţiunile acestea , în mare parte dar isvorîte din raţiuni abstracte matematice , au gaîsit în sfîrşit în secolul nostru confirmarea experienţei .
Intru cât modificările din lumea fisică le reducem la o sumă constantă de energie potenţială şi chinetică ( energie chinetică = putere vie în mişcare ) , inherentă unei cantităţi constante de materie , nu ne mai rernâne nimic de explicat în însăşi aceste modificări ...
Şi ce îndreptar mai bun pentru desfăşurarea activităţii noastre de astăzi , dacă nu cunoaşterea clară a activităţii pe care astăzi sîntem chemaţi s'o continuăm ?
Dar , în deosebire de prernergetorii lor , ei se aruncă şi pe tărîmul criticei şi ştiinţei , în sfera cercetărilor exacte .
Teodor T. Rurada .
= " " formează= " " formă= " " for­= " " forţele= " " forţă= " " fost= " " frasa= " " frasă= " " frumoasele= " " funcţionarea= " " fundamental,= " " fundamentale= " " fundamentală,= " " fus.= " " făcut= " " făcând= " " fără= " " genealogie.= " " general= " " general),= " " generatiilor= " " generaţie= " " generaţie;= " " generaţii= " " generaţiunilar,= " " generaţiunilor= " " generaţiunilor.= " " generaţiunilor;= " " gherea= " " gherea,= " " ghe­= " " greşala= " " greşală= " " găseşte= " " găsî= " " hazliu= " " hazliu.= " " herbert= " " hereditare= " " hereditare,= " " hereditate,= " " hereditate;= " " he­= " " i- a= " " i- ar= " " i- au= " " iar= " " iată= " " ici= " " idee= " " ideea= " " idei= " " idei;= " " imediat= " " imediat,= " " imediaţi= " " important.= " " imprejurările= " " impreju­= " " impresiile= " " impresionat= " " impresiunile= " " impresiunilor.= " " in= " " independentă= " " index= " " individualitate= " " individualitate,= " " individualitatea= " " individualităţii= " " individuali­= " " individuatitatea= " " individul.= " " individului= " " individului,= " " indivizi= " " indi­= " " inducţiuni= " " inexactă,= " " influenţa= " " influenţat= " " influenţează= " " influenţele= " " influenţelor= " " influenţelor,= " " influenţii= " " influenţă= " " inluentii= " " innainte= " " insa= " " inspirarea= " " interesa= " " interesant,= " " interesează= " " intra-uterină= " " intra-uterină.= " " intrarea= " " intre= " " intrebuinţând= " " introdusă= " " joacă= " " jos= " " jurări= " " justifică,= " " l= " " l- ar= " " l- au= " " la= " " lanţul= " " larg= " " lară,= " " le= " " le- a= " " le- au= " " legătura= " " lesne= " " liceu= " " limpede:= " " lipsa= " " literară= " " loc= " " locul= " " locuri,= " " logice= " " logică,= " " lor.= " " lua= " " luai= " " luat= " " lucrat= " " lucru= " " lucru.= " " lucruri= " " lucruri,= " " lucrurile= " " lucrurilor,= " " lui= " " lui,= " " lui.= " " lumea= " " luăm= " " lîngă= " " lăsând= " " mai= " " majore,= " " majoră= " " mal= " " mare= " " materiale= " " mediocră,= " " mediu= " " mediul= " " mediului= " " mediurilor= " " mele;= " " memonile= " " memoriei .
Kepler , că mersul planetelor poate fi reprodus Într ' o equaţiune algebrică ;
Din capul locului trebue să observăm , că primele şi in­ dispensabilele condiţiuni , fără de care nu se poate nimic trata În mod ştiinţific , sînt : claritatea şi precisiunea noţiunilor , pe care vrei să le pui in legatură .
- Reflexiuni importante asupra trecutului politic al lUi Jîgoranu .
Ia priviţi -l cum trăeşte prin ' sudoarea frunţii sale ! Spun legendele antice că a lui Adam cădere După mulţi ani de osîndă n'a fost făr ' de mîngâere , Că , făcendu -i -se milă intr'o zi lui Dumnezeu De întîia sa făptură , chiernă pe îngerul seu , Şi luă cu a sa mână elin pădurile cereşti Un toiag de- acele care , dacă apele loveşti , Es din ele prin minune , mii de vieţuitoare Omului pentru viaţă blînde şi mult priitoare , Cum luă Adam toiagul , repede pe ţerrn soseşte , Şi mai repede pe mare cu toiagul sfînt loveşte , O minune ! .
Pentru ce , în adevăr , o forţă diferită pentru căldură , cînd legile sub care ea se manifestă sînt de o natură identică cu cele ale luminii şi ale electricităţii , cum a dovedit -o Hertz în timpul din urmă ?
« Maiorul are ...
... - Partea ce- aţi făcut în lume , nu cred toc mni că -i frăţească : Unii să mănînce numai , alţii numai să muncească !
Vite ele adunătură şi luate din grămadă , Forrnaliste , îngîmfate , le auzi răcend paradă De onoare şi de drepturi , de ştiinţa ce n'o au .
In tăcerea odăii , parcă ar fi căzut un bolovan !
întru cît priveşte aceste gerunzii , formele ca mergendo , placendo , tacando s'au asimilat la conjugarea I şi s'a zis mergando , placando , tacando , care apoi au devenit mergind , plăcînd tăcînd , etc.
Apoi , d- sa , de vreme ce- i şi critic , fiind « din fire transparent » , în articolele sale literare îsi reproduce na­ tura ele advocat .
- Descoperirea ei .
» O privire scrutătoare în istoria ştiinţelor exacte ne arată apoi , fără multă greutate , principalul factor , care a înlesnit şi călăuzit , cu mersul fie-cărei epoce , afirmarea acestei ten­ dinţe moderne .
Şi în acest înţeles frasa sa e foarte adevărată .
Cît pentru împrejurarea părţii celei femeeşti , Nu se ' ndeasă azi femeea tot spre cele bărbăteşti ?
Cine nu era pe listă ?
! » Au făcut bieţii creştini bătături în palme trântindu -le de arme , şi Poblicker tot îi bate - ( ( nu l'ar mai răbda Maica Precista l » cum zice Coţofrea),- pentru cuvîntul că sînt moi : « moale , băete , moale » ! O ! de- ar putea să zugrăvească un pictor jalea idioată din ochii recruţilor , pe cari îi bate sergentul Hairnovici , pen- tru că nu pot ţine minte « ce are generaluh , ori « cine co­ mandă Corpul al z -lea ele armată ! » Pe banca lungă pe care stau ghemuiţi unul într'altul , trişti şi prostiţi de frică , îţi aduc aminte puii golaşi de porumbel .
... Bate apa ! ...
legile constatate în succesiunea fenomenelor naturale , după normele dependenţelor matematice , dobîndesc , prin for­ mularea definitivă a teoriei , caracterul de necesitate , devin , în sensul strict al cuvîntului , legi causale .
In totalitate -i energia remâne tot­ deauna aceeaşi , altfel ar contrazice principiul equivalenţei , pe care ea se fundează şi care e dovedit experimental ;
Una dintre ele e şi conceptul de limită .
Dar să zicem că le au , şi să ne întrebăm ce cuprind ele ?
- Ia toiagul şi loveşte , Marea se înseninează unda repede soseşte : O minune ! ...
« Aşa dar întregul respuns se referă la doue expresii şi o contrazicere .
In acelaşi volum , în scrisoarea lui Moltke de la 3 Noem­ vrie 1837 din Vama , se află notiţe despre Dobrogea şi des­ pre monumentul de la Adam-Klissi .
reu fisie e reul provenit din acţiunea znconştientă a u nor agenţi naturali , a « microbilor pa togeni » bunăoară , sau a oricaror alţi agenţi fisici , precum : gerul , focul , grindina , trăsnetul ... etc.
Iar conclusia , neexprimată , dar foarte clar pusă în relief , a acestor surprin­ zetoare personalităţi , era , că d-l Maiorescu nu e în literatură de cît un advocat nepăsător de adever şi condus de interese streine literaturii , iar nu un cercetător sincer şi desinteresat , că prin urmare încrederea lumii noastre literare e reu pusă în d- sa , si că ea trebue să se întoarcă de acum către adevăratul representant al adevărului ştiintific în critică , către acela care nu s'a sfiit să atace , în numele stiinţei , pe d-l Ma­ iorescu , cu toată reputaţia sa de critic eminent şi de şef re­ cunoscut al mişcării noastre literare ...
... Chiar şi oamenii pe lume pretutindeni rau admis .
Aceşti paznici , treji şi vrednici , resplătiţi cuviincios , Pentru paza lor cea bună şi serviciul credincios , Ei , vestiţi în Bestiopol , sînt trădaţi , descoperiţi , De o buhnă urîcioasă , duşmanilor învechiţi .
Pro­ posiţiile mecanicei se pot presinta maternaticeşte şi aduc cu sine aceeaşi certitudine apodictică , pe care o au proposiţiile matematicei .
Eva se infuriază ! ...
E clar drept , mai înnainte de a începe activitatea noas­ tră pe tărîmul criticei , acum , dupe ce un început de cultură s'a făcut , să căutăm în produsele similare ale micei noastre literaturi , care este opera ce ar putea să servească de te­ melie , pentru idei şi simţiri mai complexe şi mai diferen­ ţiate - aşa precum o epocă mai înaintată de progres , în ţară la noi , cere ?
Definiţiunea dată de acest din urmă ştiinţei , aşezarea Matematicei ca basă pentru cele-l'alte cunoştinţe , sînt una şi aceeaşi cu teoria lui Du Bois-Reymond asupra cunoştinţei naturei , reprodusă mai sus ; coincidenţă inevitabilă , îndată ce caracterul ştiinţelor exacte de la Galilei nu e pierdut din vedere .
-- « Cum III ! » Noroc că ti ţipat aşa de tare în cât s'a înnecat , căci poate mai ţinea aşa încă cine ştie câtă vreme .
Afară de aceştia , mai era un revizor pentru şco alele din judeţe plătit cu 400 ele lei pe lună ( aproape 150 ele lei noi ) .
- Moartea eroică a sergenţilor Dudas , Labeş şi Codăescu .
Acesta ar fi casul cu fenomenele psihice ! E greu însă , deşi reserva de faţă se impune , îndată , ce cineva îşi dă seamă de principiile fundamentale care au de­ terminat desvoltarea teoriilor de mai sus ' ; e greu zicem , de a afirma , că ea şi în realitate e păzită de majoritatea auto­ rilor .
Uşor se mişcă tinera fecioară , Purtandu -şi trupul drept ca o făclie ; Cu amforele vine ele la vie Şi vinele must , ca ' n vremi de- odinioară .
& gt ; Ceeace nu însemnează nici mai mult nici mai puţin decît că recunoaşte în fuga condeiului , ceea ce prealabil îşi pro­ pu-ese să combată .
El pe lup îl preceelează , la ureche îi vorbeşte , Apoi trece pe terasă , pîn ' la talpe se prosterne , « E ministrul preşedinte şi ministru de interne .
Evident pentru oricine : obiecţiunea de mai sus priveşte chiar miezul problemei ; înlăturarea ei e justificarea punctului de vedere al lui Du Bois ;
Vom avea deci criminali şi crime im­ personale .
D- I Gherea nu trebuea cleei să opună acestei teorii , ca absurd , un exemplu pe care ea Însă -şi îl excludea , Tot aşa nu pot fi impersonale sensaţiile organice , fiindcă din ele nu poate lipsi elementul de activitate personală interesată : sensaţiunile organice nu pot fi contemplative .
Vom începe cu pri ma alternativă .
Trecerea de la una la alta e un salt logic şi de altfel nu fără a avea pro- babilitatea că aşa s'a şi petrecut de fapt în capetele multor oameni de ştiinţă înnaintea secolului nostru .
Dar pînă a ajunge la această convingere , a trebuit să luăm la cercetare şi celelalte productiuni critice din literatura noastră ; şi nu este de prisos , credem , ca să arătăm pentru ce toate aceste producţiuni nu întrunesc condiţiunile trebuincioase ince­ putului nostru de activitate critică .
2 o că în această bucată explică pentru a doua oară teorii , pe care un alt critic , zice autorul , nu le înţelesese bine .
Acesta , cum am zis la început , tăgădueşte că din mişcarea sau disposiţiunea sis­ temului nervos , sau în genere , din condiţiunile materiale , pot fi înţelese vreodată fenomenele psihice .
Respunsul d-lui Maiorescu nu se referă deci la doue « expresii » , ci la doue teorii , pe care le aperă arătând că obiecţiile d-lui Gherea se reduc , una la o con­ fusie cle înţelegere , ceailaltă la o eroare de logică elementară .
Şi fac un zgomot asurzitor , un balamuc întreg , o învăl­ măşală care te ameţeşte , atâtea trosnete ele palme şi atâtea glasuri , cari spun în acelaşi timp : - « Duc arma ' n sus cu mâna dreaptă până în dreptul ochilor , o prinz cu cea stângă de sub înălţător » .
un mit frumos , de acord , clar fără utilitate şi fără Joc într'un sistem ele ştiinţă exactă .
In observările sale polemice ( Critice , vot 1 , P.250 ) , d. Maiorescu , intimpinând pe aceia , cari , însufleţiţi ele un patriotism reu înţeles , combăteau critica produselor literare de pe acea vreme , formulează con­ cliţiunile ce trebue să îndeplinească , în epoca de formaţiune , o operă într ' adever trainică , în modul următor : « Un Început « ele cultură , în orce ram s'ar întîmpla , trebue să cuprindă , « Întîi ceva ce nu a mai fost pînă atunci in viaţa publică a « unui popor ; dar al doilea , totdeodată , ceva ce poate servi « de fundament pentru o clădire şi o urmare mai departe » .
D. Paul Lehrnann , director al liceului din Stettin s'a însărcinat a trata partea consacrată României în geografia Europei ( Lânderkunde von Europa ) care este în curs de pu­ blicaţiune la editorul Freytag ( Viena-Lipsea ) .
» Am numerar întradins câte palme i- a dat locotenentul : patru-zeci şi trei!l In sfîrşit , la zece fără câte -va minute , după o aşteptare în picioare de atîtea ceasuri , căpitanul , care şe­ dea lângă uşă , strigă : « La rînd , drepţi l » Colonelul ! ...
Ea e , înnainte ele toate , un resumat bun al ultimelor lucrări pe terîmul filosofiei ştiinţifice , al celor francese cu precădere - trebue adăogat , nu fără o mică părere de reu ; dar , oricum , are în destul din ce să -şi asigure recunoştinţa noastră , a publicului român ; în al doilea rînd ea e , pe lângă prima recunoaştere publică , încă un puternic ajutor pentru încurajarea acelei « mici mişcări filosofice » deşteptată de cursurile profesorilor de la facultatea noastră de filosofie .
- Dar ... priveşte !
Pînă aci , mărginiţi la această generalitate , discuţia , dacă Du Bois are dreptate sau nu , e aproape imposibilă .
Acel , « În general » din frasă dovedeşte că autorul admite implicit în frasa sa , că pot fi şi emoţiuni imper­ sonale ; numai că acelea , după d- sa , n'ar mai fi produsul unei aţiţări nervoase într ' o anumită persoană .
Studiile care le- a publicat pînă acum sînt cele mai multe din domeniul filosofiei matematice .
igoranul , de exemplu , cît a fost el la putere , Şi- a făcut partidă mare , ş'o partidă cu avere : De la primăria noastră pin ' la curtea cea mai naltă , Prin instanţii , prin ocoale , pretutindeni , nu vezi altă , Fie tîrgul , fie ţara , fie satul ori-şi-cui Şi de la un pol la altul , decît bestii ele -ale lui .
Daţi -mi oaea înnapoi !
Ce ştiinţifică .... distracţie .
Cu respunsul : dependenţele quantitative nu le putem determina , dar origina procesului psihic o avem sigură , ea stă în condiţiunile materiale , n'am grăbit aproape cu nimic soluţia problemei .
Scrie­ rea cuvintelor trebue să fie mai limpede , dacă se poate , de cât pronunţarea lor ; fiindcă vorbirea se modulează şi se lă­ mureşte prin gest şi accent , iar scrierea , neavend la îndemână aceste mijloace ale graiului , trebue să caute a înfăţişa prin ea însăşi toate auxiliarele înţelegerii , acolo unde se poate .
Am zis mai sus cum că teoria energiei dă direcţiuni !
Aceasta Însă nu -i împiedică să se contrazică nu numai de la pagină la pagină , dar chiar în aceiaşi frasă * ) .
« Tocmai buna şi lămurita limbă românească , urmează d-l Gherea , a ştiut cum vedem să facă deosebire între felu­ ritele fenomene psichice , cum sînt ideile şi emoţiunile , deosebire pe care n'o face d-l Maiorescu .
Cititorii inteligenţi vor trebui să recunoască , că replica d-lui Gherea nu are ele loc a face cu ceea ce era în chestie Dupe mersul argumentărlJ , replica d-lui Gherea ar fi trebuit să dovedească , pentru a fi valabilă , că ideile împrumutate , deşi nu sînt personale ale celor ce le- au Împrumutat , sînt ta tusi personale ale lor , fiindcă se petrec în organismul lor in divid ual .
acte dintre anii 1815 - 1825 atingetoare de istoria şcoalelor din Oltenia şi în special din Vâlcea ; astăzi îmi propun a continua acest studiu în urma aplicării « Regulamentului Organic » în ţară .
Cea d'întîi e înfiinţată de un grup de tineri cu scopul , cum zic în întroducerea din primul nurner , de a chema din nou atenţiunea asupra teoriilor generale ale cugetării şi ale acţiunii şi voeşte : nu a urma mişcarea ideilor , ci să încerce a imprima acesteia o direcţiune .
Ei le fac , şi noi le tragem .
In mijlocul sălii lîngă pereţi este deoparte- soba ( S ) , si ele alta scaunul învetătorului ( G ) ;
Al treilea , de şi ea şi oa din mijlocul cuvintelor provin în genere din e şi o intonat , însă nu toţi e şi o întonat se prefac în ea şi oa .
una mie scânduri .
Vom studia acum stiinta sa din punctul de vedere al clarităţii cu care se pre­ sintă ideile sale în raport cu alte idei isvorite din alte fun­ damente .
Unul , de interes general , constă în a atrage luarea aminte a tinerei generaţii cugetătoare de astăzi asupra folo­ sului însemnat , pe care l- ar putea scoate din studiul unei lu­ crări ce a isvorît din pămîntul ţării noastre , în împrejurări determinate ele propria noastră desvoltare .
Prenumeranţi iar în bani .
D- l Gherea e pus clar în această dilemă : sau menţine ca adeverată obiec­ ţia din primul seu articol , şi atunci trebue să recunoască de falsă afirmarea din replica ci-sale , că ideile pot fi impersonale , - sau menţine ca adevărată această din urmă afirmare , si în acest cas trebue să recunoască de falsă prima sa obiecţie .
Oaea la Adam aleargă , el o ia şi o serută , Doamna Eva lîngă apă tot pufneşte şi strănută , Nu se lasă , ia toiagul , mai loveşte mînioasă ; Un stol negru de lăcuste sbor pe marea sgomotoasă !
Cîţi n'am cunoscut dintr'însii cari -au fost argaţi la boi : Eri lingăii ele prin curte , azi stăpînii peste noi !
în afară , Avea astăzi mii de duşmani printre fel de fel de fiare , Mai ales printre acelea ce fusese la ' nceput Candidaţi la tron ... tot bestii de- un periculos trecut , Cornoraţii , urechiaţii , fonfii , proştii şi tîmpiţii , Şi colţaţii şi botoşii şi la unghii ascuţiţii , Pin ' şi porcii , ce au voturi la comună şi la stat , Pe mistreţul păduratic îl aveau de candidat .
Dernocrit , Leucip , Epicur , etc. , resolvau natura în atomi , e adevărat , dar atîta tot ; banuiala că există legi fixe , după care combinaţi unea atomelor se produce , că fenomenele din natură pot fi prevezute după formule mate­ matice , nu le- a venit niciodată .
Şi cu atît mai mult nu învinuim pe nimeni ele acest elin urmă fapt , cu cît avem convingerea , că nu ieleile superficiale , basate pe contradic­ ţi uni , pot forma un grup ele oameni cu influenţă hotărîtoare si durabilă asupra societăţii noastre ; ci numai acelea ce co respund unui fundament trainic şi unui fond sufletesc sincer .
In anul acesta s'a înfiinţat in Franţa o revistă nouă de filosofie « Revue de metaphysique et de morale » şi una Revue « internationale de sociologie , consacrată , cum arată titlul seu , ştiinţelor sociale .
Din străvechi a lor trufie azi căzuţi şi ruinaţi Şi de la budgetul turmei de odată înţărcaţi , Ei revin prin viclenie , prin corupţie şi zor .
Ce mai zici de vestea asta , asine , vecinul meu ! Corb la corb să -şi scoată ochii ;
In judecata multora , cunoştinţa astronomică a fenomenelor psihice e confundată de ordinar cu o altă pro­ blemă , lăturalnică ei , anume aceea a originii .
Cum se vede , raportul ideilor şi emoţiunilor cu viaţa vegetativă , e alături de chestia În discuţie şi tocmai de aceea nu poate dovedi nimic .
In cercetarea ce urmează asupra representantului lor de frunte , vom examina mai întîi ştiinţa , şi apoi vom trece la sisternă .
în periodul acesta avem falsificarea adeverului ;
acest din urmă are înrîurirea hotărîtoare , el e cel de căpete­ nie » .
recunoscut de lume cel mai fin , cel mai isteţ , Animalul cel mai ager , minte plină de poveţi ;
De când a încetat a apare la « Critique philosophique » a D- Ior Renouvier şi PilIon , înfiinţată dupe resboiul de la 1870 , mai mult cu scopul de a expune teza caracteristică a siste­ mului lor numit neo-criticismul , teză care este edificarea unei morale du deuoir pe temeiul fenornenismului , Francia rernă­ sese cu un bun dar singur organ , consacrat exclusiv filosofiei , La Revue philosophique .
Băncile au o lungime de 5 stin­ jeni şi semicerc urile o jumătate de stînjen de dia­ metru .
O este­ tică ştiinţifică nu se poate întemeia pe o personalitate .
Mihail Oromolu , -- Biv povovnic Ioan Bu­ nescu , - Biv ceauş Ghiţă Capeleanu- ( Urmează Încă patru semnături nedescifrabile ) .
Acest studiu este o repede ochire asupra fazelor prin care a trecut învăţămîntul la noi de la Regulamentul organic pînă în zilele noastre .
Sergentul-major a explicat lui ] iiguci că unei sentinele se dă în primire onor , foc şi zgomot , şi pentru ca să le poată mai bine ţine minte , după ce i- a spus că onor n'are la ' nde­ mană , i- a dat vro zece palme , întrebându -l după fie-care , daca a vezut foc şi dacă a auzit zgomot ,
-de aceea nici nu se pedepseşte ca atare .
( iscălit ) Mihail Cornescu Iordake Creteeanu . 1835 , fevr .
Subt energie nu trebue să înţelegem mai mult decit aceea ce se coprinde ştiinţificeşte sub cuvîntul de forţă , pe care ea -l înlocuieşte .
Nu e mult timp de când cultura a început să pătrunză la noi ; dar aceasta n'a împedicat să se scrie mult ; şi dacă cercetăm , vedem , că nu pe tărîmul criticei vom avea să ne plîngem că s'a scris puţin .
Cel d'intîi cu trupul lung , cu faţa lungă , cu nasul lung , adevăratul tip .de ovreiu , « fără dughiană » , cum zic soldaţii ; cel de- al doilea , fără un fir de gene , scurt şi pe atît de gras şi de rotund , pe cât cel dîntîiu e de slab şi de osos : « ovreiu cu dughiană » .
de lei pe lună , din care trebuia să plătească mâncare , casă , lumină şi în sfîrşit toate nevoile pe care trebue să le împaci , ca s'o poţi cluce de azi până mâine , - câncl într ' o zi un or­ din , care suna că bacalaureaţii să fie încazarmaţi , îl făcu să -şi piardă meclitaţiile , iar de atunci dormea şi mânca în cazarmă .
Se cuprinde implicit ideea , că orice lucrare literară , venită după începutul de cultură , şi care nu are pretenţia de a forma prima temelie a unei serii de idei , ce s'ar desvolta de atunci încolo , trebue să -şi găsească fundamentul într ' o lucrare de mai nainte , care a intrat mai de mult ca element conştient sau subconştient în cultura poporului teu .
Ea e confirmată de asemenea de Guyau , care zice : « Les plaisirs qui n ' ont rien d'impersonnel ! .
» - după care nercspuns , Colonelul s'a mai plimbat odată de la o sobă la alta , şi- a fluerat câinele şi a eşit urmărit de privirile a 90 de oameni împietriţi , Asta a fost inspecţia !
1 . Bucureşti , 1 Maiu 1893 .
întocmai dupe cum în exemplul de adineauri se afir­ mase , că tot ce trăeşte fixat de pămînt e planta .
Dar alta e această cestiune şi alta e aceea , dacă feno­ menele psihice pot fi cunoscute , după normele causalitătii mecanice , din condiţiunile materiale .
« Dacă am presupune toate modificările din lumea fisică resolvite in mişcări de atome produse prin constantele lor puteri centrale , am avea întreaga ştiinţă naturală a Univer­ sului .
X produce un fel de operă de artă , Y produce altfel de operă de artă .
» Pentru ce aceasta ?
Acum contra- probă .
Trebue să se treacă deci cu vederea , în inte­ resul discuţiunii , repetiţiile ce devin , din această causă , ine­ vitabile .
Să cercetăm acum cea de a doua alternativa . Să zicem , că autorul nostru , care e atît de popular prin- tre oamenii ce formează pătura noastră cultă şi inteligentă , ar fi priceput ce este ştiinţa şi care sînt metoadele ei .
Un punct insa merită în special a ne reţine atenţiunea .
La această observare a dlui Gherea , d-l Maiorescu a respuns : « Dar ce are a face această obiecţie ( chiar dacă ar fi exactă , ceea ce nu credem ) cu frasa în chestie ?
Cum se vede , d-l Gherea face mai întîi în cîteva cu­ vinte istoricul polemicei , şi apoi , oprindu -se la respunsul d-lui Maiorescu din numărul festival Convorbirilor literare , se plinge că d-l Maiorescu n'a respuns de loc la & lt;principalele părţi » ale articolului seu .
Toţi se fac cinovnici , piseri , consoleri la primărie , Cum le ziceţi dumneavoastră , iară la gospodărie Remînern tot noi , betrînii .
Iar resultatul final este o confusiune , pe care , credem , autorii lor o vor lămuri cu vîrsta în capul cititorilor .
Toate aceste contradicţii se reduc , în adever , la una singură , --la aceea la care a respuns d-l Maiorescu , arătând că impersonalitatea ar­ tiştilor nu exclude personalitatea creaţiunilor lor ; ele nu sînt elecît casuri particulare cuprinse sub contradicţia în mod ge­ neral formulată de d-l Gherea , iar lămurirea casului general lămurea în acelaş timp şi casurile par ticulare , precum vom arăta- o ceva mai departe .
Ediţia ilustrată a operelor lui Moltke , începută în Mai 1891 de editorii Mittler din Berlin , s'a terminat cu volumul al 7-lea încă de la Noemvrie 1892 .
Cinstitului d-lui biv vel stolnic Ioan Lahovari , deputatul judeţului Vâlcea .
Eva insă , vecinic cum o ştiţi , ţîfnoasă , Ii aruncă o privire ele dispreţ , şi ... mînioasă , Nu -i respunde , dar s'aruncă ...
Ai vezut la rîndunică Puii , dacă prinel aripe , de la cuiburi se ridică Şi in largul lumii sboară .
Ea e fica întâi nă­ scută a direcţiunii moderne - cu ea ' dar toată simpatia ! « Universul e un joc al atomelor » , « legile mecanice guvernează de la cea mai brută pînă la cea mai conştientă mişcare » etc , .. sunt fraze ce se repetă cu o anume , satisfacţie , întocmai cum de altfel altele , ce , prin o ironie a soartei , le contrazic : « omul e liber în alegerea cultului sau a formei de guvern » » dreptatea , egalitatea ...
La aceste părţi , şi numai la acestea , era ţinut să res­ pun dă dl Maiorescu , precum a şi făcut .
100 Macarie Sărăcinescu . 157 20 Stariţa Platonida , Monăstirea de un lemn .
Bucureşti 1892 . Chemadie , episcop al Eparhiei Argeşului , către prea cucernicii protoerei , In- veţătura despre pace .
Cei slabi la instrucţie , fac mânuirea armei lângă uşa de intrare , comandaţi de Poblicker , ovreiu exagerat ca un taras­ conez , care le explică fie-care mişcare , ridicând glasul treptat , că , să ardice arma cu aşa tărie în sus , « încât să ţi se parăl , .. că dacă n'ai apuca -o cu mâna stângă !
Iar toată încurcătura cu personalitatea sau impersonali­ tatea emoţiunilor estetice , vine , socotim noi , de acolo , că emoţiunile estetice sînt considerate ca emoţiuni aparte , deo­ sebite de toate celelalte şi avend individualitatea lor ele sine stătătoare , pe cînd ele nu sînt decît coloritul particular pe care îl iau celelalte ernoţiuni , cînd ne sînt suggerate de ope­ rele de artă sau de frumuseţile naturei , cînd sînt adică pur contemplative , cînd lipseşte din ele orice element de activitate personală interesată .
cealaltă jume­ tate C , D , E , F , coprinde semicercurile ( s ) .
b ) Cu acest fel de scriere , se poate naşte o idee greşită despre fasele limbii şi despre transformarea sunetelor .
.. De un lup prăelalnic , crîncen , apoplectic , vehement , Grosolan şi hoţ ele codru , făr ' o um bră ele talent , Ce n ' ar trebui să iee în afaceri nici o parte , Vagabond şi reu la suflet , un neştiutor de carte , Şi al cărui singur merit , înţeles şi judecată ,
El s'ajungă ' n aşa stare ca un intrigant ele rînei ! . EI , luat acum pe urmă ! ... duşmănii , persecutat ! . Să se lase a fi praela unei intrigi ele palat ! .
Dacă în două casuri aproape identice se pro­ duc două fenmene deosebite , causa deosebirei dintre cele două fenomene se găseşte în acea circumstanţă , anterioară sau simultană , care diferă ele la un cas la altul .
Numai astfel activitatea lui se poate desfăşura de­ sluşită în direcţia pe care trebue s'o urmeze evoluţia sănă­ toasă a naţiunii din care face parte .
Booescu . IV .
sînt în ade­ ver şi cele mai exacte expresiuni pentru resultatele ştiinţifice moderne .
Noua publicaţiune poate deci , dacă va fi bine condusă , [ 94 ] 94 REVISTA PUBLICATIUNILOR să -şi creeze un cerc cât de mare de acţiune .
Dar de această parte a cercetării noaste , cît şi de aceea privitoare la sistem , ne vom ocupa în numărul viitor .
-- « Cum se poate l!l Unde e Sub-locotenentul î » Şi zărind pe Sub-locotenent , începe un ţipăt , un răcnet , de- ai fi crezut că o să -i vie ceva .
Căci , în starea de cultură în care ne aflăm , causa , pentru care avem atîţia oameni , cari nu -şi dau seama despre ce vorbesc şi despre ce cred şi admită , - cari adică suferă de boala pe care d. Maiorescu a numit -o cândva : « beţie de cuvinte » , şi cari spun ceea ce , acum în urmă , d. Carageale numeşte « mof · turi româneşti » - este , pe lîngă mediocritatea organică , şi faptul , că pătura cititoare romînească , şi după dînsa .... cea necititoare , e silită să primească atîta mare puhoiu de idei ce vin de- a gata din apus , în cît îi este cu neputinţă să dis­ cerne fundamentele contradictorii din care au provenit .
- Din proposiţia « toţi oamenii se nasc din femei " nu resultă deci nici de cum , precum afirmă d. Gherea , că « femeile trebue să mai nască şi alte vieţuitoare în afară ele oameni » .
d- sa d-lui Maiorescu , cu privire la impersonalitatea emoţiunilor , se întoarce acum în contra d- sale însu -şi , cînd vrea să stabilească irn personalitatea ideilor .
ba încă , nepu­ tinţa de a discerne a mers pînă a amesteca elementele unei critici sănătoase , cu deviaţiunile degenerate ale unei critici decadente .
Priceput acest lucru .
Dar , o culme a nedreptăţii !
alţi câţi -va « înscriind » cămăşi , cearceafuri , pântecare , mănuşi : « garnitura de serviciu » , G. S. , anul atîta , luna atîta , matricolul atîta , seria atîta .
Iată în fine replica d- Iui Gherea ; « Mai întîi trebue să constatăm , că schimbând fraza : « egoismul e rădăcina oricărui reu » , prin fraza : « tot reul este din egoism » , pentru precisiunea înţelesului , d-l Maiorescu precisează totdeodată o greşală elementară şi bătătoare la ochi .
6 ) Toate vorbele compuse , în care elementele compo­ nente şi- au pierdut individualitatea lor , s'au topit unele intr'altele , formând o singură unitate logică şi gramaticală , e logic să se scrie într'un singur cuvînt : primăvară , miazăzi , Sîntălllărie , Sîmpietru , totdeauna , etc. Acolo unde elementele componente formează o sintesă logică , dar remîn distincte subt raportul gramatical , se deo­ sebesc în scris printr'o liniuţă : altă.dată , alte-dăţi , une-ori , alte-ori , rare-ori , etc. 7 ) Formele scurtate ale pronumelor se unesc printr'o liniuţă cu vorba de care se lipsesc mi- am sis , dă-ini -l , adu -le , l- am vezut .
Galilei nu face alta de cât să demonstre , că distanţa pe care o percurge un corp în cădere stă într'un raport matematic cu timpul întrebuinţat ;
I5 grinzi mari .
In favoarea ei vine apoi întreaga Psihologie fisiologică , Patologia sistemului nervos , Anatomia comparată a creerului , etc. , un întreg şir de proptele , de o tărie indiscutabilă .
Şi aşa amîndouă acestea fiind cu totul stîngă
» Prin urmare , singura notare raţionala a acestor diftongi este aceea în care se represintă ambele lor sunete : ea şi oa .
Lege şi întîmplare ar fi numai alte numiri pentru necesitatea meca­ nică .
Să o arătăm totdeauna , ori numai în unele casuri ? Ar fi cu totul de prisos să insemnărn semisonia voca­ lelor când sînt în diftongi , căci esenţa diftongului nu e alta , de cît pronunţarea a două vocale printr'o singură emisiune de voce , adică într'o singură silabă , fără a fi contopite în­ tr'un singur sunet , ceea ce nu e cu putinţă , dacă una din cele două vocale nu va fi sernisonă , adică pronunţată pe ju­ mătate .
Urmează o lungă corespondenţă între departamentul tre­ bilor din lăuntru şi stolnicul Lahovari , deputatul judeţului , din care reese , că magistratul după acea vreme , fără a se mai chibzui cu orăşenii prenumeranţi , fără a aştepta planul clădirii de la cinstita Eforie a scoalelor , şi înnainte ele a se fi incasat toţi banii subscrişi , a si început zidirea ;
Ştim însă că , în cestiuni ca cele de ortografie , din toate discuţiuniie si hotărîrile teo- rice nu rernîn definitiv fixate , de cît cele admise de obsteasca întrebuinţare : ultimul cuvînt îl are nu teoria cea mai bună , ci practica cea mai întinsă ; aceasta va hotărî .
... Au murit cu toţii , Sire , c'un curaj strălucitor , Dacă moarte se numeşte , când sunt morţi la rostul lor ! A muri pentru -al seu rege , pentru ordine -a muri , Este moartea cea mai demnă ce să poate dobîndi ! " Nu ve mai vorbesc acuma , Sire , de actle multe Calomnii neruşinate , nici de gravele insulte Ce pe faţă şi în taină , personal mi- a adresat ; Spionagiurile sale , festele ce mi- a jucat , Pagubele de tot felul , cursele ce mi- a întins , Denunţările infame , urile ce au aprins Şi minciunile viclene ce în juru-rni respîndea-&gt ; Câte n'a făcut pe lume Jîgoranu ' n contra mea !
Importantă e însă pentru noi tocmai forma primitivă în care acest articol a apărut în Contemporanul , pentrucă acea formă , fiind mai spontană şi mai puţin reflectată decît cea posterioară , dă pe faţă mai bine intenţiunile şi pornirile cu care d-l Gherea deschidea lupta .
D- l Gherea începe articolul « Către d-l Maiorescu » , de­ clarând că ia condeiul , pentru că « eminentul critic ( d-l Maio­ rescu ) atinge chestii peste seamă de însemnate şi de preţi­ oase » .
.. Să te iee ele la muncă - ca pe- un trîntor fără spor-­ Ce- avem noi cu dînşii , frate , si cu certurile lor ?
In această situaţie , cel mai bun remediu , credem , e acela , care poate pune la îndemâna fiecăruia , nişte puteri noue ca­ pabile de a- i deştepta conştiinţa şi a- i arăta ceea ce este el în el , in afară de pătura streină şi artificială , pe care educaţiu­ nea i- a aşternut -o pe de- asupra , capabile de a trezi în el acele idei , dar mai cu seamă acele porniri , care sînt semnul unei individualităţi din anume părinţi născută , şi mai cu deosebire dintr'o anumită naţiune .
Sînt ceasurile nouă şi n'o să mai aibă vreme să inspecteze » .
1835 , Octomvrie ( iscălit ) Mih .
Experienţele citate acolo sînt foarte interesante , consideraţiile generale însă sînt foarte slabe şi ar fi putut lipsi , fără să vatăme studiului .
Să trecem acum la al doilea punct în discuţie .
Ademenitor şi vesel , el pe bestii conducea , Cu o mână delicată şi nespuse ghibacii , Fără să se simtă jugul , cruelei sale tiranii ...
Nu ţi- e permis să zici nimic ; ţi- e permis însă , să -ţi aduci aminte de discursul lui Agamiţă Dandanache al d-lui Carageale : « eu care ... fa- milia mea de la patuzsopt în cameră şi eu ca rurnânul imparţial ...
Acum trîmbiţele sună , stafetarii au pornit , Prin întinsa ' rnpărăţie la Apus , la Resărit , Miază-zi şi Miază-noapte .
[ 105 ] POVESTEA VULPII Cinstea -i cinste totdeauna , ca -l fi ve chiu sau că -i fi nou .
Rugăm pe cititori să observe , că afirmând aceasta , d-l Gherea afirmă implicit , că d-l Maiorescu ca advocat nu se preo­ cupă de adevăr în afară de interesele momentului,-afirmare ce constitue un atac direct în contra dlui Maiorescu ca persoană în afară de literatură .
Un punct solid în gol , nu se poate găsî .
Unde -ţi e , domnule , ordonanta ? ?
Dar , a numi o « expresie » chestia relaţiunii dintre reu şi egoism , a reduce această chestie , de toată im­ portanţa din punct ele vedere moral şi elin punct de vedere estetic , la o chestie de cuvinte !
Constatarea dependenţei constante , ce există între dispariţiunea unei calorii şi ivirea a 424 de unităţi de travaliu mecanic sau vice-versa , nu putea conduce de cît la ipotesa , că una şi alta , căldura precum şi forţa mecanică , nu sînt de cît d oue moduri de arătare a unda şi aceleaşi forţe " .
Tot ce- i bun pe lîngă casă ;
- Pornirea animalelor pentru capitală .
Iată de ce ziceam mai sus că d-l Gherea n'a în­ ţeles chestia emoţiunilor impersonale , cînd a redus ' o la o chestie de terminologie , - şi iată de ce trebue să adaog acum : nu numai chestia în sine , dar nici chiar propria sa obiecţie n'a înţeles -o d-l Gherea , de vreme ce a considerat -o ca referindu -se la altceva decît la ceea ce se referea în realitate .
Unde se aude un sunet îndoit , sîntem de părere să se represinte şi în scris prin repetarea literei corespunze­ toare ( înnot , a înnol , înnegrit , etc. ) , pentru că nu s'ar putea da , credem , nici o regulă spre a şti când să citim o consu­ nantă dublu şi apoi , chiar de s'ar putea da , e de prisos să mai încărcăm mintea încă cu o regulă , care poate lipsi , de vreme ce nimic nu se opune la însemnarea grafică a acestei îndoiri .
: cei ce pot avea şi urma o ortografie , trebue să scrie gramatical şi literar , prin urmare să scrie articolul , când substantivul ori adjectivul e articulat şi prin chiar acest fapt dispare putinţa confundării formelor ar­ ticulate cu cele nearticulate , Aceleaşi cuvinte sînt şi pentru neînsernnarea semisoniei în triftongi , ori unde se vor fi aflând ; ele vreme ce esenţa triftongului e să fie pronunţat într'o singură silabă , ceea ce nu e cu putinţă de cît cu înjumătăţi rea a două dintre cele trei vocale , e de prisos să mai însemnărn ceea ce e implicit coprins în chiar firea triftongului ; confundarea cu formele nearticulate iarăşi nu se poate face , pentru cuvîntul ele mai sus ; când voiu vedea scris raiu nu pot să citesc ra-iu , căci atunci e articulat şi trebue scris raiul .
Prin numita descoperire , o lumină nouă s ' a aruncat asupra conceptului de forţă în genere , întrebuinţat pînă aci în ştiinţele fisice .
Iaşi 1893 . 1 .
Un soldat tri­ mis în goană , a adus ordonanţa în cinci minute .
In zadar Adam cu varga lui de Dumnezeu trimeasă , Indrepta prostia Evei , vina ei periculoasă .
Bucureşti , Pînă acum au apărut 2 vol .
Societatea să fie causa ?
Zbor zburdalnicele paseri , iar albinele prin flori Bîzîe ş'adună harnic fructul lor ascuns de aur Iar din când în când s'auele mugetul întins ele taur ...
Ea face observaţiunea că filosofii nu se citesc între ei şi citând cuvintele lui Descartes , din Discours de la Methode , că « n'a observat niciodată cum că prin mijlocul discuţiunilor care se fac prin şcoli s'ar fi descoperit vreun adever care mai nainte nu se ştia » sau că adversarii să se fi convins unul pe altul , cu toate acestea crede că discuţiunile sunt bune­ faţă de ai treilea , şi ruga pe toţi ce ar avea obiecţiuni să -i prezinte , să lase Însemnările lor la librarul lui , care i le va da ca să le studieze .
ceasu reu » , Să mai auzi şi fîşîiturile periilor , ţăcăniturile armelor , pocnetul deschis şi cinstit al palmelor , bufnitul mut şi în­ fundat al pumnilor , înjurăturile , doveditoare de- o bogată ima­ ginaţie şi de- o minuţioasă cunoştinţă într'ale lucrurilor sfinte , ale celor care dau , şi sughitatul , oftatul sau vaetul celor cari primesc ; şi atunci o să ai o deplină idee , de ce va să zică o pregătire de inspecţie de Dom Colonel .
ba uneori ea se arată chiar mai eficace de cît terminaţiunea ;
b ) numai aşa se pot distinge formele nearticulate de cele articulate ale aceloraşi cuvinte , pronunţate popular : de ex. bou ( nearticulat ) de bou ( articulat ) , popular în loc de boul ; bol , de boi , popular pentm ooit ; copit ( nearticulat ) de copii ( articulat ) , popular pentru copn ) , etc.
Nictarie Cozi anul . 500 Arch .
Colonelul nu poate veni ...
Iar pedeapsa d lui Gherea în acest cas e , că obiecţia pe care o făcea .
Eva ' mbrătoşază vulpea şi zîmbind cu viclenie Zice ' n taină mulţumită : « Tot pe- a mea a fost să fie !
Ved două locuri unul lîngă altul : unul mai văros , altul mai humos , şi în acelaş timp ved că pe unul creşte grâu , iar pe celălalt secară .
O ! aduceţi-ve-aminte ele-acei timp ele elesperat , Cu cît sbucium Jîgoranu zi şi noapte s'a luptat , Să nu pice diaderna , cu al linxulu : concurs , Pe o titvă de momiţă sau pe- a stupidului urs .
- Ce ne- a scos atunci degeaba , de la treabă ne- a luat ?
Dacă dar azi se aude ea şi on , adică doue sunete , ci nu numai unul , fie cât ele mult deschis , trebuesc Însemnate amîndouă , după cum în notarea tuturor celorlalţi diftongi se represintă ambele sunete .