Trăiească dar memoria lui Vasilie Lupu !
In cea mai bună ospetarie , unde intrai pentru căteva minute spre a- mi stămperà setea , nu aflai decăt trei popi catolici şi unu mireanu , deşertăndu pahare pline cu vinu roşu de Istria , pe care-lu cunosceam din Triest .
Eată pe scurtu argumentele bunului Slovenu , argumentele pure negative .
Reflecţiunile mele m’au adusu la altu resultatu , amice , şi sunt siguru că şi tu ai fi ajundu la altul , dacă n’ai fi armatu achiul spiritului teu numai cu ocheana slăbiilor ominesci .
Istrianul se uită cătva la mine , dede din capu şi car se inturuâ cătră cei ce- lu chiemaseră , reincepĕndu croatica .
Acum sburam pe aripa cea mai puternică a spiritului , treceam dein idee in idee şi me vedeam străpunsu colo la cea margină depărtată , unde incetează aeva şi incepe misteriosul intunericu alu spaciului făr de sfarşitu .
" Pentru o mai intinsă cnnoscinţă indreptămu pe lectori Ia insasi publicaţiunea mencionată , care se va termina in decursul acestui anu .
luna plină privia de pe orizonu pintre doi nori creţi asupra văilor şerpuite ale măndriei Bucovine .
Pe astu hotaru imi oprisem sborul , aruncai o lipă inapoi , şi făcută cale imi părea numai unu pasu , aruncăi alta inainte şi nesfărşitul indepărtà hotarele sale , cu căt pĕtrundeau privirile mele .
Aceste scoale se infiinţarĕ cu mult zelu ca profesori in ele .
După ce amu vĕdutu cu modul acesta ceea ce a mai posesu această ţară in privinţa formării intelectuale inaintea lui Vasile Lupu , venimu acum dĕnsul .
Ca nici cănd o vedeam acum şi mai supusă unei puteri necunoscute , nepĕtrunse şi neinţelese .
Esaminandu-lu cu luare aminte gasimu in elu o colectie de versuri amoroase şi satirice , şi descoperimu mm poemu non asupra evenementelor de la 1821 , sau mai bine cu- noscundu , o insiratura lunga de stihitri in contra Grecilor .
2 . - Anul II .
Procendĕndu la aceasta , ni se presintà de sine intrebarea : a mai fostu in ţara aceasta vre unu astfeliu de aşedemeutu inainte de timpul lui Vasile Lupu ?
Este indiferinte a cercertà , dacă a intreprinsu această operă spontanu , sau avĕndu in vedere antecedintele fostei Universităţi de la Cotnaru , cu toate că chiar in casul din urmă n’ar perde nimicu din gloria sa .
-- La 3 ore şi 3/4 am ajunsu la a 3-ia statiune Visinada .
- Abonamentele se facu in Iassi la Tipografia Societăţii Junimea ;
Dara pe cand te urcai , erai pasivu la toate intiparirile , ce faceau ele asupra ta .
C'unu cuventu : ca Romanii istrieni au fostu de cand au venitu tot acolo uncle se mai afia si astadi , şi ca sunt venetici in locurile aceste .
Se inţelge se sine , că in timpul următoru alu Domniei Fanarioţilor – acei Fanarioţi , sub cari Romănii ajunseserĕ aproape să -şi peardă pănă şi credinţa in vitalitatea lor - acei Fanarioţi sub alu cărora regimu gemĕndu Ro- mănii nu puturĕ profità atăta timpu de binefacerile civilaţiunii - se inţelge , dicu , că in timpul lor n’a putut fi vorba de o cultură naţională .
Eu ilu intrebăi atunci : Din toate amu culesu , ca nu vorbescu bucurosi limba lor indata ce se afla intre straini , adeca intre oameni de alta natiune , cand in casele lor fereasca D- deu sa vorbeasea in alta limba .
Astfeliu reducĕndu lucrul aci , ni se esplică in cătva şi nemenţionarea lui .
Această dispoziţiune a lui Vasile Lupu nu ne este cunoscută din documentul seu propriu , căci Grecii au avutu interesu , după cum este sciutu , ca să nu-lu lase a vede lumina , ci prin aşa numitu Suretu alu Domnitorului Gheorge Stefan , succesorul seu , care fu făcutu in anul 1656 Apr .
Liceul naţionalu de astăḑi .
Atăta ne este cunoscutu despre fu ndaţiunea lui Vasilie Lupu .
De unde incheia preotul , ca locuitorii satelor de langa lacul Cepici , ca unii ce la incepatul secolului 14 nu aveau pamenturi , nu putcau fi veniti de multu in locurile aceste .
uitasem şi numele părintelui , si asa am eşitu fără a face cunoscintă cu acesti buni părinti .
Abonamentul pe unu anu in România liberă unu galbenu ; in Austria 4 fi .
in Bncnresci la librăria Socccc & amp ;
, alega unu documentu din anul 1325 , .scrisu in limba latina , in cea germana şi cea croatico-serbica , in aceasta din urma cu alfabetul glagoriticu , prin care documentu se regula limitii Istriei peste totu , şi in parte şi hotarul satelor de la locul Cepici ( Cepich ) , şi in care Domnul acestoru sate , alu satelor uncle vedemu astadi pe Romanii istriani , dice , ca elu e constrinsu a dimite pe locuitorii acestor sate , daca nu li se vor da ori asemna şi lor pamenturi .
Vitele sunt arbori grosi şi inalti , carora drept propta le servesce altu arboru .
Asculta şi tremura inaintea slabiei tale .
, şi că acesta la compunerea articlului fusese ajutatu de Micetici , atunci june studiante in Pisino , Romănu din Valdarsa , anume din Berdo , acum cooperatnru ( capelanu ) in Casioa , Deseoperirea , că D. Covaci e Podesta in Pisinu , unde mĕ aflu , mĕ umplu de bucurie .
Altfeliu s'ar fi formatu in tine ideile despre sublimu , daca spiritul teu ar fi fostu activu la prirnirea acestor reflecte ale naturei şi acuma nu ti s'ar pare nedeslegate misteriele , la care ai ajunsu .
Aceasta fu Universitatea de la Cotnaru , care indestrată cu invĕţaţi , ce acestu principe aduse din alte ţări , precum erà Gaspar Percer , ginrile celebrului protestantu Melanchton , şi profesorii de matematică din Cracovia Zomar şi Ioachim Retice , deveni , chiar după mărturia scriitorilor străini , unu focaru de cultură atăt de faimosu , incăt chiar erudiţi din Germania şi Polonia veniau să studieze intr’ĕnsa limba latină * ) Din nefericire această scoală inaltă avu o durată foarte scurtă : fu numai unu meteoru grandiosu , ce străluci la orizontul acestei ţări atăt de cercate , ca şi sora ei .
O ! dar cum mi se păreà ea !
D. G. Asachi mai ales contribui mult la desvoltarea instrucţiunii prin posiţiunea sa de referendaru , cum se ḑiceà pe atunci , adecă directoru alu scoalelor .
De acea cuvĕntarea , ce vi se ofere , are trebinţa , ca precipitate , de indulginţa Domniilor voastre .
Lăngă Oltu:-Gelosie , de D. Se .
Oum Roman ? tu me surprindi .
Nimic nu mai potu alta , decăt să mĕ supunu şi să recunoscu o putere sublimă şi deplină , din care izvorescu toate cele neprecepute de noi ca dintr’unu izvoru nesfărşitu .
Distanta de la o vita la alta e ordinarminte ca de 10 palme domnesci ; ear spaciul dintre unu siru de vite si altul e de trei si patru ori mai mare , şi seminatu cu grau , secara , porumbu , ordu etc.
Cu această ipotesă uşurică , fundată numai pe etimologia muelui Grobnic de lăngă Fiume şi pe imprejurarea , că această numire se află şi lăngă Cepici , aperà preotul părerea sa că Romănii sunt veniţi mai tărdiu in Valea Arsei .
Abia işi recapataserĕ Romănii Domnii lor indigeni , abiaa se mişcaserĕ cătva timpu mai liberu , şi inimele lor dejà tresaru de bucurie şi de speranţă in viitoru .
Sub titula acestora : Arkivu , za povestnicu jugoslovansku , kujiga 1L 1852 .
N efiindu in stare sa rasbati de aci mai inainte , afli in tine o neputinţa , ce iţi mijlocesce o radă curată spre cunoscinţă , dar pre tărdiu , căci iţi lipsescu combinaţiunilie adevĕrate cu carele te- ai fi pututu inzestrà numai cănd şi spiritului teu i- ai fi datu timpu , să facă reflecţiuni asupra adevĕrului puru in acestu universu .
Mercuri de demineaţă mersei la D. Camus , rugăndu-lu să me facă cunoscutu cu D. Podesta .
In adevĕrul in stăruirea lor de a affirma , că Romanii din Valdarse nu se desanţionaliză , că sunt tenaci , ni s’a părutu a vede o pă- rere de reu , că nu se stinserĕ toţi Romănii .
D. I. A. Dardeu ia notiţa sa istorică asupra scoalei de la Trei-Ierarchi * ) admite că ţara Molodvei a trebuitu să aibă institute de instrucţiune celu puţin din timpul lui Alexandru Celu Bunu , adecă ăncă de la inceputul secolului XV .
Căt imi pari de slabu , Cosma !
Ear cat pentru epoca cand sa fi venitu aceşti Romăni aici , preotul din Zarec diceà , că poate să fie aduşi aici din Dacia Traiana de Tatarii , care in secul .
, că dacă aceşti Romăni aru fi din vechii locuitori ai Istriei , a rave şi ei vre unu satu cu nume romănescu .
Avemu dar să facemu istoricul acestui institute , se inţelege foarte pe scurtu .
Colea frumuseţea ce incăntă , dincolo măreţul , ce impilesce la privirea sa , erau destule motive .
Se vede erore , căci cei din Valdarsa dicu şi astădi Basereca * * * * )
23 iunie Cu toate ca suprafata pameutului nu infatişeaza decat erupturi ori scuipaturi vulcanice , locurile şi cele departate de mare , re mijloc : J Istriei , sunt bine cultivate , mai ales de la Visinada , şi mai vertos de la Coraiba inainte spre Pisinu şi de la Pisinu inainte cat se vede cu ochii pana spre deu lurile despre Valea Arsa , Prin mijlocul petrelor ce acoperu pamentul pretutindinea se vedu toate spitele de granate ordu , grau(golanu şi flocosu ) , secara , porumbu , fasole , cartofe , canepa , in valea Scropedi am vedutu chiar si " arisca matura ce se secera ori se cosea .
La o 1/2 oră dai de Salinele ele mare , şi după altă 1/2 oră de alte Saline de mare lăngă satul Muggie , pe care ănsӗ poporul ilu chiamă Muie .
Indata ce am ajunsu in Pisino , m'am dusu la D. Cegnar , oficiantu la telegrafu , catra ca re eram recomendatu ( le D. Bleiweiss ; dupa aceea am fostu la primul negotitoru din Pisino , la D. Camus , caruia fusesem recomendatu de D. Scaramanga , Fui receputu in senul fami- liei D- lui Camus cu toata cordialitatea , La pa tru ore dupa prandu merseiu cu D. Cegnar la satul Zarec , 3/4 de ora departs de Pisino .
Corup . SUMARIU .
Unul Cosma , adăncitu in sine , păreà fără interesu la priviliscea , ce li se iutindeà dinainte ; ear celalaltu Romăn , nu puteà indestul alungà ochii sei de pe objectu , pe objectu , de pe frumuseţă , pe frumuseta .
ear despre esemplariul celu latinu şi celu germane nu -mi putu spune nimicu .
Inainte de aceste vorbe numesce cetăţile ce se ţinu de Pinguente , apoi cele din Carso , şi adaoge :
Tot aci aflai , că autorul articlului , Antonie Kovaci , e astădi chiar Podesta in Pisino
IV c. VII pag .
Tot ăncă nu ţi- ai lămuritu idea sublimă , Cosma ?
Red . * * ) V. Uricariul , publicatu de D. T. Codrescu , volum .
După ce in piositatea sa construi şi dotâ in imprejurări critice templul , ce- lu vedemu dinaintea noastră * ) , care este ăncă unul din puţinele monumente de arte ale ţăii noastre , unde cu cheltuieli insemnate puse să aducă din Epivatos in Bulgaria moascele săntei Paraschiva , fundâ in curtea acestui locaşu săntu in anul 1644 Institutul , ce purtà numele după dĕnsul de Academia Vasiliană .
Nu e asa ?
Adese-ori in fiecare intre spaciu de aceste e alta semanatura , de es . intre cele d'antei done sire de vite e grau , in urmatorul intrespaciu e porumbu , fasole , ori cartofe , apoi secara ori ordu .
Inaltul Guvernu a decisu ca dioa de astădi să se consacre unei solemnităţi spre glorificarea memoriei ilustre a vechiului Domnu alu acestei părţi a Romaniei , a lui Vasilie Lupu .
Mi- a spusu , cu ce bucurie au receputu toţi Italieni scirea despre esistinţa Romanilor din Istria , mai alles faţă cu tindinţele Slavilor de a slaviza totu şi toate ce se apropie de marea adriatică , incăt nu se mulţumescu a da Triestului origine salvică , ci caută să recăstige Slavilor şi pe Veneţia şi altele mai departe , tendinţe , ce D. Covaciu le reproba tare .
Uricariul , vol .
C'unu cuventu : tot acea tearina e usata ca vie , ca pometu , ca gradina de legumi , ca campu de granate .
Trăiească Inălţimea Sa Carol I , prea iubitul şi generosul nostru Domnitoru ! _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ * ) V.
Şi toate clădirile spiritului meu le vĕdu sfărmate intr’unu momentu .
A ! dacă acestu sboru intelectualu n’ar fi fostu impedicatu de furtuna timpurilor , Romănii ar ocupà acum unu altu locu in concertul popoarelor , Romănia ar fi acuma unu centru de cultură alu Europei Orientale !
Treăiească in fine Romănia !
După ce in anul 1658 principele Gheorghe Stefan perdu Domnia şi imprejurările devenirĕ nefavorabile desvoltării invăţămĕntului , nu mai incape indoială , că această scoală , care erà menită a dà resultatele cele mai salutare , se desfiinţâ , de oare-ce nu mai vedemu făcĕndu -se nici o menţiune despre dĕnsa .
Poate că timpul de şi indelungu , dar agitatu alu Domniei sale nu -i a premisu a realizà cea ce- şi propusese şi pe acestu tĕrĕmu .
Astfeliu amagitu , te duse ea pana la ultima ei icoana la spaciul misteriosu şi intunericu , de care mi- ai spusu .
La 9 oare şi 10/60 am ajunsu in Capo d'Jstria , unu opidu cu căi atăt de ănguste , incăt nu potu sta doue trăsuri alăturea .
Fiindcă nu aveam cu mine probele ele limba romano-istriană , am cerutu jurnalul Dalmatinu , ca să -mi copiezu acele probe , şi mi- lu dede a -lu duce cu mine la Pisino .
Iassi , 1 Martie 1868 .
In anul 1831 incăperile aşedămĕntului se mai adauserĕ prin o nouă construcţiune in aripa dreaptă , pe care se inscriserĕ cuvintele , ce le putemu citi ăncă :
Aceştia te supui şi aflăndu -te slabu inaintea ei , o adori ca cum ar fi perfecta .
Abonamentele se facu in Iassi la Tipografia Societăţii Junimea ;
, că are să se descepte , spre a deveni odată mare şi gloriosu , conform originii sale şi facultăţilor cu cari l’a inzestratu natura .
La 1828 sub domnia Principelui Romănu Ioan Sandu Sturza , după stâruinţele numitului Metropolitu , care se inconjurà de bărbaţi setoşi de a contribui la binele ţăii , precum venerabilul G. Asachi , pe care suntemu fericiţi de a- lu cede in mijlocul nostru , apoi G , Seulescu , Archimandritul Iosif Silvanu , Vasile Fabian , şi alţii barbaţi cărora timpul va dà ce este alu lor , după , aceste stăruinţe , dicu , se aprobà propunerea Eforiei scoalelor de a se reinfiinţà in casa aşedămĕntului lui Vasilie Lupu o scoală primară şi unu Gimnasiu , la cari să se adaogă in urmă şi o facultate de Dreptu şi de Filosofie , predăndu -se invăţăturile in limba naţională * ) .
Ce poţi face alta , decăt să dai fuga la presupunere .
Afla dara aice gresala cea mare , tine o neputinta , ce ifi mijlocesce curata spre cunoscinta , dar pre tardiu , caci iti lipsescu combinatiunile adeverate cu carele te- ai fi pututu iuzestra numai cand şi spiritului ten i- ai fi datu timpu , sa faca reflectiuni asupra adeverului puru in acestu universu .
Domnilor ! viaţa statelor Romăne ne presintă chiar in timpuri nefavorabile ici şi cole oare-cari punte luminoase , care ne mai inseninează privirea , şi ne mai recrează in cătva de spectacolul celu intunecosu alu evenimentelor in cari au trăitu , precum călătorul obositu de cederea cea continua a nisipului unu deşertu , işi recreează ochiul la aspectul unei oase inverdite , Unu asemenea putu luminous este fundaţiunea aşa numitei Academii Vasiliene de cătră menţionatul principe Vasile Lupu Vorbindu de Vasile Lupu nu vomu căntà , cea ce nici nu poate intrà in cadrul nostru , a- lu caracterizà i nlargul seu , cum ni se presintă adecă cu calităţile , cari l’au distinsu , sau cu partea sa nebuloasă , de care neaparat n’a fostu lipsitu cu totul nici elu , ca nici unu muritoru , ci ilu vomu desemnà numai ca Domnitorul , care a pusu base unei institutuţiuni de cea mai mare insemnătate , unei instituţiuni formătoare .
Putemu ănsĕ deduce cu certitudine că limba Romănă n’a fostu esclusă dintr’ĕnsul , din chiar spiritul tundaţiunii şi din imprejurarea , că istoricii străini laudă mult meritele ce şi- a căştigatu Vasilie Lupu prin scaparea limbei Romăne de cutrupirea cele Slave .
CONVORBIRI LITERARE Apare la 1 şi 15 a fiecărei luni .
Elu erà după mărturia Patriachului esilatu Malosius , amicul seu , unul din bărabaţii cei mai invăţaţi ai timpului .
Preotul slovenu pretindea mortiş , ca n'au fostu mai multi decat sunt astadi , ca nu se perdu , ca sunt tenaci in con- servarea limbei lor , ca in casele lor nu vorbescu alta limba şi ca nici pruncii lor nu cu- noscu altă limba pana nu incepu a umbla in scoala , uncleinvat , a limba croatico-ilirica .
Unu biletu de recomendaţiune ce aveam cătră părintele popa Bertonzel , apucase a remăne uitatu in portofoliu ;
In puţinele scoale instituite de dĕnşii se invaţà alte limbi , se invaţà Grecesce , Latinesce , Slavonesce , chiar şi limba Arabă numai Romăneşce nu , afară de singura scoală a lui Grigorie Ghica , ( 1764-1766 ) , in caew limba Romănă avu care-care locu , şi care a duratu pănă la 1827 sub numele de Scoala Grecească .
Aşa dară ţi- au fostu in deşertu toate meditaţiunile , Cosma ?
Vitele formeaza unu siru lungu şi continuu , fiindca fiecare vita e prinsa cu o parte din ramii sei de vita dinapoi , si cu ceaalalta parte de ramu de vita dinaintea sa .
Era unu barbatu de statură mai jos de mijlocie , ănsĕ bine făcutu , indesatu , peptosu şi spătosu , viu şi voiosu , pălitu tare in negru , capu rotundu , fruntea lată , increţită .
Viile se cultiva ca in Italia .
Fantasia mult in stare a- si pastra facultatile sale " .
Conversaţia aceasta era in cancelaria D. Camus , şi tocmai incepusem a intreba , daca nu vinu in Pisino oameni din Valea Arsei , cănd D. Covaciu aruncăndu ochii pe fereastră , strigâ : „ Eccolo ! ” şi deschidĕndu uşa , chiămâ pe unul in casă .
in Bucuresci la librăria Socccc & amp ;
Indeşertu ţi se arată acuma aeva in colorile ei natural , căci spiritual covărşitu de imaginile fantasiei flutură ; cu ea impreună ş ice -i aproape de inţelesu , remăne pentru tine unu misteriu profundu .
Abonamentul pe unu anu in România liberă unu galbenu ; in Austria 4 fi .
Cu timpul sfera obiectelor scoalei crescu , şi la 1855 se fromà intr’ĕnsa seminariul de invăţători săteci , adecă propria scoală normală de astăḑi .
A cui Inimă nu s’ar simţi pĕtrunsă , a cui sufletu nu s’aru umili , aflăndu -se in mijlocul acestor reflecte ale naturei ?
Aceste studii paru a fi fostu egle cu acelea ale unui Gimnasiu .
ANUNCIURI Cu numerul acesta , incependu anul alu II -lea alu " Convorbirilor Literare , " toti domnii abonati ai anului espiratu sunt rugati sa binevoeasca a inoi abonamentul lor cat de curendu , caci numerul viitoru nu se va mai triimete deeat la adeveratii abonati Se afla de vendare la Tipografia Societritii Junimea toate numerile " Convorbirilor Literare " pe anul I ( 1 Martie 1867-1 Martie 1868 ) brosate intr'unu volumu .
Tu eşti ? ah ! din care adăncu misteriosu m’ai treditu tu amice ?
Poate nici nu le- aru fi părutu bine a se vede turburaţi de cătră uuu străinu in plăcuta lor ocupaţiune in via Domnului .
Era noapte şi u'am pututu visità nimicu .
Trăiască dar memoria lui Vasile Lupu !
O sară din Junie , de D. S. L. Budnărescu , POESII : Kaher , de D. L. Negruzii .
La 1835sudiele gimnasiale furĕ separate de scoala primară , strămutăndu -se predarea lor intr’unu edificiu propriu sub numele de Academie * * ) .
Pasi vita tea , in care remasesi , iti intuneca cunoscinta fireasca din ce in ce mai mult , caci visuri şi imagini placute iti forrnau acurn fantasia libera in multime .
Ce poti face alta , care incuibandu -se odata in omu , nu e mai decat sa dai foga la presupunere .
Asupra spiritului incepe a domnl atunci fantasia , şi elu isi perde in mandşr.ele ei imagini teata " puterea sa .
Ilu cunoscui , erà al urealităţii , şi slabu şi umilitu me intorsei ear spre dĕnsa .
Venindu vorba de articlul eşitu in No .
Fantasia iţi vine şi aci intru ajutorul , şi eată iţi croesci singuru o putere , din care izvorescu toate căte nu le inţelegi .
Citatul document e publicatu aci numai in limba salvonică ;
” Apoi vine locul de Morlachii din Carsu .
Documetu lăsatu de predecesoru seu Vasilie Lupu , şi cercetăndu cu deamăruntul cele cuprinse intr’ensul , a vĕdutu că voinţa fundatorului a fsotu de a face bine ţării , puindu in scoala instituită de dĕnsul dascăli buni aduşi de la Kiew , de la Archiepiscopul Moldoveanu Petraşcu Movilă , adecă recomendaţi de elu , după cum se vede .
334 unde dice . f ) In deşert i- amu adaosu , că Croaţii pe aşa numiţii Serbo- dalmatini ( Serbo-Dalmatinski ) acolo şi aici in Istric ii numescu in batjocură Vlachi , şi atăt aceştia , căt ş i Romanii din Valdarsa batjocorescu pe Croaţi Besiaci , adecă fugari , fugitori , de unele se vede intre ei ura , uăscută fără indoială din resbelele ce au avutu iutre sine ?
In acestu modu facu o catena necurmata .
Companu , e soţiu .
Pretul I galbenu .
2 * * ) _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ * ) Solemnitatea cu ocasiunea căreia fu ţinutu acestu discursu , se celebrâ intr- o sală a construcţiunilor din curtea bisericei Trei-Ierarhi .
Ilustrul patriotu Metropolitul Veniamin reeşise a fondà ăncă in anul 1804 seminariul de la Socola .
Far cetăţile ori opidele din Carso le chiamă aşa . * * * )
Ce studie se predau anume in acestu institutu , nu ne este cunoscutu .
Luni la 7 ore sara in 22 Iunie ( 1857 ) am purcesu cu diliginţa din Triest spre Pisino .
Unu suspinu adăncu se versa aci din peptul lui Cosma , şi imbrăţoşăndu pe Romăn se perdurĕ apoi amĕndoi prin aleele grăinei .
TABLA MIŞELIILOR . Sub acestu titlu originalu zace de mai multi ani in biuroul meu un manuscriptu cu data de 12 Martie 1824 ; hartia e groasa şi afumata , scrisoarea e proasta ca de cenusaru vechiu , anse cuprinsul presinta care-care interesu pentru s tudiul literaturei de pe la inceputul seculului .
In adevĕrul pare natural a presupune aceasta despre unu Domnu ca dĕnsul , care prin introducerea legilor Romane şi organizarea clerului n’avea decăt a face unu pasu mai departe pe aceeaşi cale , spre a se găndi şi la invĕţămĕntul public , şi acesta cu atăta mai mult cu căt fu unul dintre principia , cari au domnitu mai indelungu ( 1401-1432 ) .
Dacă Vasile Lupu va fi făcutu numai atăta pentru ţara sa , totu ar fi unu titlu destul de mare la recunoscniţa noastră , căci insemnătatea faptelor unui om se mesoară după timpul şi imprejurările in care a trăitu .
Eşti acolo , une -i menitu să fie celu slabu , şi nu -i nimicu de tine , decăt ce- i omul , care ȋşi uità natura sa , cănd se incearcă a intrà in misteriile nature .
Respunsul fu , că va veni insuşi , şi in adevĕru veni peste puţin .
După ce ȋşi purtase Romăn in toate părţile privirile sale , şi ȋşi nutrise indestul cugetul seu cu frumuseţea sari , se rădicà următoarea convorbire : Romăn .
515 : „ I Morlachi che sono nel Carso hanno una lingua da perse ( adecă care nu e nici „ schiava ” nici „ italiana „ ) , la qualo in molti vocabuli e simile alla latina ( nu all ’ italiana , ci alla latina ) ?
O de trei ori bine-cuvĕntată libertate !
Acestu principe domnl pe la finele primei jumătăţi a secolului XVII .
Slăbia ta te- a adusu la această presupunere , şi tu cadi inaintea presupunerii slăbiilor talr … Cosma !
Şi pentru ca acestu aşedămĕntul să aibă asigurate pentru totdeauna mijloacele neceasre de intreţinere , ilu donâ cu trei proprietăţi : Răchitenii , Tămăşenii şi Juganii .
Cam sub picioarele Carpaţilor se intindea pe coastele unui dămbu o grădină frumoasă .
Usansi indiffereatemente due lingue , schiava ed italia- na , ma nei castelli pin l’italiana , e la chiava di fuori continua .
Preotul locului ne recepu bine .
Eată-mĕ in faţă cu autorul articlului , ce pentru Romănii Daciei trainee fu descoperitorul unui nou membru alu naţiunii romano-orientali .
- La 12 3/4 după medul nopţei am ajunsu la a 2-a statiune , la Buje , pe o borra din cele mai tari , ce incepuse a sufla de 2 ore .
Dar sa ne inturnamu la ale noastre .
Din Itinerariul in Istria , de Ioan Maiorescu .
Pretul I leu nou CONVORBIRI LITERARE No .
Elu e terminatu prin urmatoarea notita care arata şi numele autorului si numele colectorului . _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ O sară din junie Sara se ingăna cu noaptea ;
Quintescu in numele corpului Universitaru din Iassi in dioa de Trei-Ierarhi cu ocasiunea solemnitătii in memoria lui VASILIE LUPU Pre Onorobii auditoriu !
Romănii se prepară acum a recăştigà unul căte unul bunurile naţionale cele perdute .
Unde sunt ş ice -i de mine ?
Aici se incinse intre noi disputa despre originea Roma- nilor istriani .
Intre grane erau unele foarte frumoase .
Dar să ne măngăemu cu speranţa că vomu fi aceasta in viitoru .
Anunciuriuri . _ _ _ _ _ _ _ DIN ITINERARIUL IN ISTRIA de IOAN MAIORESCU * ) .
Unu izvoru limpede curgea dintr’o stăncă , ce se afla mai spre virful dămbului şu cu unu murmuru linu şerpuia pintre straturi pistrue de flori , pănă ce se versa intr’unu lacu , pe a cărui faţă increţită se legăna lebăda uşor ca o radă frăută din lună .
1-2 ai jurnalului " D'Istria " in anul 1846 , preotul mi arătâ acestu articulu in " Zora Dalmatisku " din acelu anu tradusu in limba croatică .
Alte talente voru pute cu ocasiunile viitoare corespunde mai bine acestei sarcine , şi in toată abundanţa de timpu , de oară ce nu mai incape indoeală , că această di are să se celebreze in fiecare anu , precum se face in capital cu serbarea memoriei altor nume ilustre .
Se vede erore , pentru că şi astădi in Valdarsa dicu capra şi tipu .
A esitu de sub tiparu şi se afla de vendare la biuroul Tipografiei Junimea , Precum si la cele mai multe librarii din tara brosura : CONTRA SCOALEI BARNUTIU de Titu Maiorescu .
Indesertu ti se arata acuma aeva in colorile ei naturale , caci spiritul covarsitu de imaginile fantasiei flutura : cu ea impreuna si ce- i aproape de ' intelesu , remane pentru tine mm rnisteriu profundu .