pre ace celor externe , inca si tax’a portului a o tienẻ asia de susu , catu preintr’insa numerulu lectoriloru firesce de lipse trebuie sa se restring .
Se cuvene dar , ca acele drepturi se le recunsca si celora lalte natiunalitati : slave , romane si germane dein midilocu seu ; caror'a le dede insasi un asia nobile esemplu ;
In comerciulu cu carti , care si ele ne dau netrementu spirituale , pretotendenea cartile se vendu cu acel’asi pretiu , for a luare a mente la distanti’a locului unde s’au tiparitu ;
Natiunea ungara prè bene semte marele momentu al acestoru drepturi , pentru carele atat'a s'a luptatu .
Cu pre Grotiosa invoientia .
De aci noi neci potemu precepe , dein ce ratiuni natiunea ungara ar ’ poté se caute cu ochi rei la conserbarea si apararea acestoru drepturi , ce n’au nemica ostile in cuntra neci unei natiunalitati , cu atatu mai pucinu in cuntra natiunei unguresci .
Gazeta Beserecesca , Politica , e literaria .
au nu ar’fi cu pontetia aceeasi a face si cu gazetele !
Miercuri Nr. LXIX .
Placulu si nu legea , si neci un regalativu , nu determina pretuinde prentru carele se potu aduce gazetele .
Garantizarea , dein cuntra , a acestoru drepturi , credemu ca este o detorentia dein midilocu aceloru prepusuri nu neintemeiate , ce unii prè zelosi natiunalisti ungari desceptara indreptulu altoru natiunalitati .
ORGANULU LUMINAREI Gazeta Baserecésca , Politica , e literaria Miercuri Nr. LXVIII 14 Aprilie 1848 Aceste drepturi , carele singure se paru periclitate prein uniunea cu Ungaria , de si noi in persona -ne nu sentimu acea temere , sunt cele mai antaie drepturi si fundamentali , fora carele nu este viatia politica .
Pentru ce dar ’ si alta taxatiune prein posta !
si afora de acea 32 milione fl .
Ea are detorenti’a de a asecurá pre celelalte natiunalitati , cum ca le va respectá cá pre a sa insasi ; si in cuventulu nobilei Ungariei , pronunciatu inainte de infientiarea uniunei , mai multu se voru increde de catu in juramentele politice , ce se tienu numai de adi pana mame .
c. m. in locu de 12fl .
De o data ministeriulu financieloru se determinả spre intempinarea lipseloru straordinarie ale statului a emite , pre temciulu acelorasi saline si prein midilocirea si controleri’a bancului , politie ipotecarie cu 5 , 5 si 6 p. c. pre tempu de 4 , 8 si 12 luni , carele la terminulu loru se voru rescumparả , si la tote cassele se voru accepta in locu de bani au la poft’a proprietariului cu alte politie se voru sciamba .
Pre tota foi’a gazeteloru interne , si 2 xr .
pentru ca numai asia va fi glori'a Ungariei adeverata si complenita , numai asia infratirea natiuniloru sigilata .
Gazet’a de Augsburgu de trei ori mai scumpu ne vene decatu se pletesce in locu , adeca peste 36 fl .
1848 A U S T R I A. Viena 8 : 20 apr .
Dreptu cà noi inca nu potemu deplenu precepe politic’a , ce se urmeza dein partea natiunei ungarice catra noi si catra sasi ; noi amu poté citá macar ’ nr. 253 dein E. H. unde totu pre aceasi foia si sasiloru se asecureaza ca nusi voru pierde pre ai sei 22 deputati , si romaniloru lise deschide spemea , ca voru merge si de ai loru loru de pre fundulu regiu depreuna cu sasii la diet’a Ungariei .
Gazetele Ungariei inca se plangu amaru asupr’a acestoru nedereptatiri ; proiecte nu lipsescu cum aru potẻ se se usiureze aceste greutati , ci efectulu nulu vedemu nicaiuri .
In carti , comparatoriulu dein locu porta o parte a speseloru prentru transportulu esemplarieloruin locu mai departatu ; pentru ce se nu se pota ast’a face si cu junalele !
Natiunea ungara togma de la acele drepturi de natiunalitatea -si incepù viati'a politica , si numai pre temeiulu loru eluptà la recastigarea aceloru drepturi omenesci , ce facu glori'a Ungariei moderne .
In cuntr’a unei asemene taxatiuni trebuie se protestamu catu se pote cu atatu mai tare , in catu jurnalele si de alt’menterea prein timbru ( Stempel ) destulu sunt de taxate .
Tax’a speditiunei se pote pune fora periclu forte eftina , cả ci , folosulu dein gazetenu trebue se formeze funtuna de venituri .
c. m. impromutu salinele erariali dein Gmunden , a caror’a proventulu anuu e de mai 4 milione fl .
Ea scie pré bene ca nu numai cu pane traiesce omulu , ci intr'aceste dile de inaltiare universale a anemeloru mai are trebuientia si de nutrementu politicu .
Aceste drepturi asecurate , inca in diet’a proxima Transilvaniei , voru fi ca o magna-charta prentru romani .
Gazet’a Vienese dein 18 apr .
se plange amaru asupr’a nemesuratului ce jace pre tote jurnalele mai alesu cele dein afara , si nemisicarea in sistem’a vechia , nu numai de atienẻsi pan’astadi oprite unele gazete straine , ci si afora de stempelulu , 1 xr .