avramandrei/histnero huggingface dataset:
Constituționalul și Propaganda ce era să easă la lumină unindu -se amândoă într- una de acum înainte , es subt acest titlu de Romania ; prin urmare dumnealor abonați ai amândurora vor priimi toți Romania .
Romania va publica știrile din năuntru dându -și părerea asupra lor ;
va spirjini Constituția Romăniei în toată întregimea ei , luminând pe cei nedomiriți încă asupra tuturor foloaselor celor mari și nenumărate ce vor isvorî din asemenea așezăminte drepte și Dumnezeești ; va înrădăcina religia și inimile creștinilor celor rătăciți ; va contribui spre înflorirea literaturei , a științelor și a negoțului , și va face cunoscut Romănilor politica Europei dându -le știrile cele mai noi .
În sfârșit Romania se va sili din toate puterile sale pentru creșterea și mărirea Romăniei în toate privințele , propagând principiul democratic și ideea de unire a tuturor Romănilor , și întemeindu -se la toate acestea pe educația copiilor și a junimii , pentru care redactori acestei foi au socotit de trebuință a face următoarea chiemare obștească : sânt poftiți toți Romăni și toate damele romăne din toate țările Romănești ca să binevoiască a onora Romania cu ajutoarele Dumnealor în această întreprindere mare care este mai presus de mijloacele redactorilor ei , și care numai atunci va putea isbuti după cum merită când va fi îmbrățișată de către toate damele și toți bărbații cei mari ai Romăniei .
Potrivit cu mijlocul Șefului oștirei Marelui Spătar Ghica făcută prin raportul cu n. 185 , Noi binevoind dăm voie Adiotantului Nostru Maior Boroții a merge peste Graniță la apele minerale pentru căutarea sănătății , cu soroc de patru luni .
Noi Alexandru Dimitrie Ghica voevod , cu mila lui Dumnezeu Domn a toată Țara Rumânească .
Poruncă către oștirea Romănească : potrivit cu raportul Șefului oștirei Marelui Spătar Ghica subt n. 449 , Noi binevoind dăm slobozenie din slujba ostășască uiter-ofițerului nobil din polcul n. 2 Apostol Beștelei cu rang de praporcic în ostafcă .
Lemne pentru mănăstiri Se publică , mai jos , adresa Direcţiei Silvice din Chişinău , No .
, către Arhiepiscopie :
Casa Pădurilor a aprobat , ca , în cazuri când lemnele ce vor rezulta din suprafeţele de pădure lăsate în folosinţa mănăstirilor , vor fi absolut insuficiente pentru satisfacerea nevoilor acelor mănăstiri , — să li se mai vândă lemne de foc din exploatările Statului , cu plată după tarif şi în limita disponibilităţilor .
15217 din 17 Decembrie 1923
„ Fie-ei ţierâna uşoară ! ”
Şi precum aici , în valea plângerei , am avutu un reazemu puternicu , aşa şi înaintea Celui prea înaltu vom avea un caldu folositoru .
Iar pre mormântulu , carele va ascunde în curându rămăşiţele celui mai mare bărbatu al seculului , să împletimu cununi de neuitare şi din adânculu sufletului să -i zicem ca amintirea lui să fie neuitată în seculi seculiloru !
Acia Providenţia carea ni l- a trimisu ca să ne scoată de la întunerecu şi să ne ducă la lumină , va fi cu noi aşa de misericordă , încâtu va lăsa ca spiritulu lui să adumbrească şi de aici încolo toţi paşii noştri , pentru ca sub un altu Isusu Navi alu legei marelui bărbatu mutatu la cele ceresci , din mijlocul nostru să putem fi părtaşi de tiera ( Terra-Pământul – n.n . ) promisiunii , de Chanaanulu libertăţei şi egalei îndreptăţiri , pentru care ne- a pregătitu acestu mare conducătoriu , care ne- a desgropatu temeliile istoriei noastre naţionale , bisericeşti şi ne- a condusu în concertulu popoareloru .
Andreiu baronu de Şiaguna Arhiepiscopu şi Mitropolitu alu Româniloru greco-orientali din Transilvania şi Ungaria , Consiliariu intimu actuale de statu alu Maiestaţiei Sale c.r .
conform disposiţiunei testamentarie a repausatului archipăstoriu , în modulu următoriu : Miercuri , înainte de amiezi ( la nouă ore )
Dar să ne mângâiem că Providencia , care ni l- a luatu aşia de grabă în regiuinile cere cereşci , nu va lăsa fără scutulu ei pre un popor în a cărui frunte a pusu un geniu aşia de mare , tocma în timpurile cele mai critice ale esistenţei sale .
apostolice , cavaleru alu Crucei mari a ordinului Leopoldinu şi alu Coroanei de feru clasa I ... Membru fondatoru al Asociaţiunii transilvane pentru Literatura şi Cultura Poporului românu , membru fondatoru alu Museului naţionalu din Cluşiu , membru onorariu alu Reuniunei pentru cunoscinţă a Terei , membru onorar al Reuniunei pentru Scinţele naturale , patron al Reuniunei Sodalilor români din Sibiu , ş.c.l . Aseară , la şase ore , după o boală îndelungată şi plină de suferinţă , a părăsitu cele trecătoare şi nestatornice şi a trecutu la cele eterne , către cari a nisuitu în toată vieţia sa , prin faptele care vor fi de- a pururi niepieritoare , ca şi spiritulu său . Jalnică , de trei ori jalnică şcire , pentru tot sufletulu românu , jalnică şi neaşteptată , căci acest angeru păzitoriu al nostru , trimisu de Providenţia trebuia să fie încă între noi .
Nu în scopul de a realisa profite materiale am întreprins noi publicarea acestei foi :
Știm că adevărul , mai ales când este dat pe față în toată goliciunea lui , supără și n’am fi facut -o , dacă aveam proba numai a unei shintei de bună voință .
ALBINA 1883-1884 Turnu Severin , 15 Februarie 1884 Anul 1- NO 8 Redacțiunea și administrațiunea , Typografia Modernă Turnu Severin Consecințele indiferentismului Trăim în nisce timpi , când minciuna a luat locul adevărului , îndrăsneala pe al modestiei , falșitatea pe al sinceritații , tirania pe al libertăței și , ce e mai pre sus de tote , când schinteia entusiasmului perde încetul cu ‘ ncetul din forța ei vivicetoare , și se transforma într- un indiferentism , ale cărui consecințe inevitabile sunt lăsate să iei proporțiuni cresânde , brevetul caracterului unei natiuni care înclina spre peire .
De aceia conchidem , pentru asta dată , nutrindune cu speranța , că cel pucin viitorul ne va face să ne cunocem fie-care defectele și că într- o di vom fi de acord nu numai prin vorbe der chiar și prin fapte .
Dar , când după cum mai repetarăm , am pus în joc și bani și muncă , nu cu cugetul de a vătăma pe alți , ci numai cu acela de a înlesni fie cărui dintre noi de a și putea pune la iveală fructul ostenelor din orele de repaus , negreșit , ( așa credem noi ) că avem un drept să pretindem sacrificie egală pe altarul solidarităței , ce se observă chiar la animalele inferioare .
( vom reveni )
Cele ce avansăm sunt lucruri triste , dar adevarate .
“ Cine e nevinovat de cele epuse până aci ” zice colegul meu “ ridice piatra să dea ” Cu inima sdorbită de durere , cată să recunoastem că am fost și că suntem pote pre aspri .
Mulți ar fi voit să aibă Albina sub patronajul lor , numai pentru a se împarți la timp cu din produsul real al unei activități mai presus de puteri .
Norocul a fost că au dat de la început probe despre modul cum ei înțeleg activitatea .
Bine înţeles că în astfel de împrejurări , Cenzura era şi aici de dorit , în interesul ţării .
Şi ea a şi venit şi , trebuie să recunoaştem că ea a adus un bine Basarabiei , întrucât i- a făcut să înţeleagă pe cei până aci neînţelegători , că Basarabia e o ţară moldovenească , care s’a rupt pentru totdeauna de Rusia , şi că presa de aici trebuie să lucreze pentru întărirea noului punct de vedere .
În acest chip Cenzura venea să ajute opera naţională , şi dacă ea într’un anumit moment , a întins coarda mai mult chiar decât trebuia , ea îşi dă de sigur seama că măsurile de împiedicare se iau pentru asigurarea adevăratei libertăţi şi pentru împiedicarea anarhiei .
Şi când în 1917 a izbucnit revoluţia cea mare , printe cele dintâi puncte ale programului ei a fost şi libertatea de presă .
Cenzura înţeleaptă e mai bună decât “ libertatea ” rusească , dar ea e de nevoie numai până în momentul când gazetarii , străini până acum de interesele ţării şi ale neamului nostru , ajung să înţeleagă adevărata libertate care duce la întărirea ţării , iar nu la slăbirea ei .
O astfel de stare a îngenunchiat de sigur cu totul presa .
Aşa ceva nu mai era libertate de presă , ci anarhie .
Aplauzele zgomotoase cari au însoţit această declaraţie , erau o dovadă că făgăduinţă dată era adânc dorită de public .
Publicarea secretelor de stat şi a fel de fel de măsuri militare , agitaţia împotriva disciplinii , a proprietăţii şi a armatei au adus folos numai Nemţilor .
În astfel de împrejurări o cenzură înţeleaptă , care să i aducă la simţul realităţii pe cei cu creerul înfierbântat , era de dorit .
Atât în timp de răsboiu , cât şi în timp de pace , în Rusia domnia Cenzura , care tăia tot ce nu plăcea celor sus puşi .
De boală rusească n’a scăpat însă nici Basarabia , şi de la o vreme , presa de aici a început să plutească şi ea în valurile anarhiei .
ei erau nişte bieţi robi ai unui sistem nenorocit cari , la rândul lor , creşteau şi ei spre robie pe cetitorii lor .
Afară de câteva smerite gazete moldoveneşti , cari făceau propagandă culturală şi economică , nimeni nu apăra interesele naţionale politice ale poporului băştinaş , -- nimeni nu discuta vre -o întrebare de viaţă a Basarabiei , pentru că nici să nu mai pomenim totala lipsă a unui punct de vedere general românesc .
La 21 Noiembrie 1917 , cu prilejul deschiderii Sfatului Ţării , preşedintele acestuia d. I. Inculeţ în răspunsul pe care l- a dat împuternicitului presei basarabene , a declarat că Sfatul Ţării îşi face o deosebită cinste din apărarea libertăţii de presă , care nu va mai putea fi ştirbită de aici încolo .
Gazetarii nu mai erau oameni liberi , cari să poată creşte mulţimile spre libertate ;
Dar în minţile luminate ale Rusiei reacţiunea împotriva acestor stări creştea din an în an .
Dacă am judeca presa basarabeană din punctul de vedere al intereselor moldoveneşti , ar trebui să spunem că ea nici nu se gandia măcar la aşa ceva .
Revoluţia a adus şi aici o schimbare şi mai ales revoluţia moldovenească , prin care fosta gubernie rusească devine ţară autonomă şi apoi neatârnată .
„ Steaua Basarabiei ” .
851 din 4 Oct .
Steaua Basarabiei Intr’unul din numerele trecute ale ziarului nostru am mai vorbit despre monopolul produselor petrolifere ce a fost creiat pentru Soc .
1918 , subsemnatul Gr. Cantacuzino , ăn calitate de Ministru al Industriei și Comerțului predau distribuirea produselor de petrol în Basarabia exclusive Societății de distribuție „ Steaua Basarabiei ” cu sediul în Iași .
Iar până la înfăptuirea acestui monopol să se lase libere , cel puțin instituțiile de Stat și organizațiile industrial mai însemnate să aducă combustibilul de care au nevoie direct de la fabrici , fără intermediul soc .
Nădăjduim că noul govern ce se formează acum din oameni noi , nu va mai tolera această nerusinată specula a produselor petrolifere ce se face în Basarabia de către soc .
"Steaua Basarabei " pe vremea guvernului de pomină : Marghiloman , De astădată să arătăm cu date , chipul în care își bat joc politicienii noștri de nevoile mulțimei care îi rabdă încă … până într’o zi când i- o veni și lor apa la moară ca să’I ia de guler pe toți aceia cari și- au bătut joc de dânsa și au speculat -o după plac . Art. 1 din contractual ce i- a fost înlesnit societății spune : ca urmare a Consiliului de Miniștri No .
Știm că s’au făcut numeroase plângeri și intervențiuni motivate la București pentru dărâmarea acestui contract , dar toate au rămas baltă „ Steaua Basarabiei ” are păcură din berechet ca că ungă osia și să numai scârțâie !
Ce încasează actualmente , până la tranșarea definitive a acestei chestiuni .
Cea dintâi măsură de îndreptare a unei stări nenorocite de fapte , care se reclamă mai imperios pentru a se pune la adăpost autoritățile de pretențiuni nesăbuite ale societății „ Steaua Basarabiei ” , cerem guvernului s’o ia , obligând -o pe numita societate să micșoreze comisionul ei exagerat de trei mii lei vagonul de 10.000 kgr .
Culeoca , Anul I , Nr. 10 , anul : 1809 , p. 16
D- l Cociorva , cu aceste titluri , este locțiitor cât se poate de indicat al d-lui Cijevski , fiind amândoi reprezentanți fideli al d-lui Krupenski în Basarabia .
Situația în Basarabia Pentru agenții panslaviști din Basarabia se deschide o nouă perioadă de prosperitate prin instalarea în capul trebilor din lăuntru , a d-lui Cociorva , rămas celebru în cercurile funcționărești dela interne , prin priceperea cu care a știut să se răsplătească pe sine , acordându -și în cursul anului 1920 modesta sumă de 20,000 lei , ca ajutoare .
Activitate cea mai rodnică a d-lui Conciorva însă , a fost pe tărâmul înlocuirii funcționarilor localnici prin alții aduși cu vaporul de d. Gionat .
Se voteză apoi projectul de lege penunu împrumutu de 19 milione prin rentă asupra asupra Statului , cu modificările introduce de Senatu .
IV din Iassi declară c`a votatu albu și cere a se înscri aceasta în procesu-verbalu spre a se sci că nu iea solidaritatea resultatului votului .
Pentru stîngerea datoriei care are cătră Statu provenită din antreprisa vămilor și salineloru din Moldova și a cârcimeloru din Besaraba anecsată din anul 1851 , În ședința din 22 Ianuarie D. Tell esprimă deputațiloru adânca d- sele recunoscință pentru votul din ședința precedent cu care l‘a onoratu .
Tell , ca demonstrațiune în contra guvernului .
Președintele proclamă pe D.Chr .
Reproducemu din diarul Reforma de la 19 curentu , următoarea scire : Aflămu că d. Mavrogheni , care înainte de a veni la ministeriu , pentru datorii era chiar secfestratu , a construit un palatu de marmură , pe Bosforu , la mutea părintescă , care a costatu suma de 600000 franci ! Se asigură , dice Romănul , că d. Teulescu , secretarul general alu ministerului de finance și d. N. Steriade , directorele contribuțiunilor indirecte aru fi înlăturați din aceste funcțiuni .
Resultatul scrutinului fu că D. Tell întrunise maioritatea de 24 voturi pe cându D. Carp n`avu decâtu 42 eru cele-lalte se împărțise între DD .
Se voteză projectul de a se încuviința ministrului de agricultură , comerciu și lucrări publice un credit de 202,000 lei .
Uă parte din dreapta , în capu cu D. Dimitrie Ghica și cu guvernul , pune candidatu pe D. Petru Carp , oposițiunea și cu câți -va din maioritate scriu numele d-lui Chr .
Duminică 26 Ianuar 1875 CRONICA INTERNĂ În ședința din 21 Ianuarie președintele dice că nefiindu ordinea dilei stabilită mai naiut- , să se procedă la alegerea unui vice-președinte a lu ` camerei în locului d-lui Tell , demisionatu .
C. Brăiloiu , A.Știrbeiu , G. Brătianu și I. Fetu .
Nemaifiindu nimicu la ordinea dilei , ședința publică se ridică la ora 1 și jumetate .
D. Carp ‘ și desvoltă interpelarea anunciată ministrului de finance ‘ n privința votului datu de adunarea din 1968 în favoarea repausatului Panu .
Comisiunea nu are alt scop , de cât de a studia nevoile baieților plugarĭ .
Propunerea tinde a îmbunătăți sórta plugarilor pe calea legală : acésta este un act de agitațiune pentru ceĭ de la Poștă ? !
Dacă dupe ceĭ de al Poșta a studia nevoile celor suferinzi înseménză a agita , fie !
TELEGRAPHUL , DUMINICA , 29 MAIU 1888 EDITIA ANTEIA RECTIONARII și SĂTENII Lăcrămĭ de crocodil aü versat boierii , privind cum cei de la cârmă împușcau și chingiuiau pe săteniĭ resculațî dupe îndemnul-agenților lor și al străinilor . Astă-zi , când ordinea s'a restabilit boierii ' și dau arama pe față .
Se scóta masca și se isprăvéscă mascarada .
dér se o seie acésta toți cetățeniĭ , se o scrie si plugariĭ , pe carĭ eĭ i- au îmbuibat cu promisiuni amăgitóre .
La Galaţĭ , dupe spusele confrateluĭ nostru Galațiĭ consiliul comunal intr'o ședință recent ținută a numit din sînul seu o comisiune , care se studieze nevoile plugarilor din mahalalele Galaților si se caute mijlocul , cum s'ar putea esploata moșia Țiglîna de catre comună maĭ avantagios pentru plugari , maĭ în interesul lor .
S'au retras d. G Robescu , d. Pacu , d. Tatușesky si alțĭ doĭ .
dér in acest cas inceteze a vorbi în numele poporului și a plânge cu lacrimi de crocodil de suferintele luĭ !
, spre marea surprindere a tuturor ómenilor oneștĭ , ceĭ de la Poșta începură a tuna si fulgera contra consiliului susținênd , ca propunerea primită de consiliu ar fi un act de agitațiunie și că comisiunea agită mahalalele .
Este adevarat că prin instrucțtiune dispare despotismul și intunerecul , dând locul libertățeï și civilisațiuneï . Onóre acelora cari luptă pentru propogarea unireï si frățieï ! Din parte-mï dér vê felicit si vê urez un strelucit succes , asigurându-vê tot d'o dată de modestul meu concurs .
Nu mê indoesc că se va găsi o voce in acest județ , care să nu dea sprijinul ce merită o fóie atât de bine venită ca aceea a D- v. Primiți etc.
N. D. Spineanu , Institutor la școala primară No .
2 din Severin .
" Albina " aprilie 1883 Onorabilï domnï ! Provocat de frumósele și salutariele D- v ideï , precum și de dreapta muncă ce ațï întreprins pentru rêspândirea instrucțiuneï , care face ca cea mai mică țeră sa jóce prin ea roluri fórte însemnate atât pe calea politică , cât și economică , vê declar sus și tare că ideile propagate prin fóia D- v sunt bune și scopul ce urmărițï salutar .
Gubernul Insuleloru Ionice se afla in differintià cu curtea Romeí,(care , se dicé , ca a inchieíatu neste conventií cu Russia ) , pentru unele tíermurirí , ce sufferu suppusií Ionieí in statul Romeí in objeptul essercitiuluí religiosu – Ellu a demandatu ca tóte besericele catolice din Corfu se se inchidà , in formà de repressallí , si se nu se conceda preotiloru catolicí a face servitiurí religióase .
– Unu commissariu al gubernuluí turcescu care se tramisse peste Beligradu la Bosnia , cu scopu de a erui diversele plansorí si gravamine ale crestiniloru , militeadia pentru opiniunea celloru , cari dien ca influentia Anglieí a scadíut si cea a Russieí , prin messura sultanuluí cu care depusse pe ne’ncovoitoriiul observatoru al planuriloru diverse – din postul seu , a maí crescutu - Se crede inse ca Reschid Pascha iara va deveni mare Visiru – Cattaro , punctul sirategicu de mare insemnátate pentru Austria in provintia Dalmatia , dupa scirí secure , se fortifica tare ;
Aceastà schiambare seau facutu in sirul altoru eveniminte diurnale objeptul cellu maí marcatu al conjepturelora diurnalistiloru de vreo cateva dile .
Monarhie austriacâ O privire .
Nimene se indoesce , cumcà la caderea luí Reschid Pascha in disgratia timporarà a Sultanuluí n’arú fi influntiatu multu o putere mare nordica .
Sinul acestu e pentru Austria cheea càtra Albania si Hertzegovina ; si Montenegriuiloru , cari , inspiratí de unu duh puternicu , au capatatu curagiu así arunca ochií de vulture , cu aviditate de así latii confiniele , peste sinul acestu din vecinátatea Insuleloru Ionice.-
O fregatá Americana commandata de càtra unu comodoru au si postatu in Pireu , spre a erui prin incuíisitiuní adeverul si starea processuluí luí King , ba caruí causa a ajjunsú a fi strinsu diplomatícà ; earu in cercurile diplomatice se vorbesce tare , cà Nesselrode , cancellariul russescu , va veni la Viena inainte de ce ar calatori la postul seu in Petruburgu .
In stadiul politiceí de astàdí , observate de càtra potestatile matatóare ale Europeí , jóca cu preferintia schiambarea ministeriuluí turcescu rola cea maí capitale .
gubernul a hotaritu 15,000 f.spre scopul acestu.- Din aceasta messura putemn correge si faima latita de demultu , despre cessiunea sinuluí de Cattaro in favórea Russieí , ca ea se vede a fi luata numaí din ventu .
– Pressa franceasca pune causa evenimentuluí acestuí in cúestiunea sautuluí mormentu , cu a careí resolvare acea putere nordica nu s’ar prea impáca cu totá multiumirea ; inse timpií espeditiíloru cruciate au trecutu , si causele evenimentuluí acestui se potu cauta maí de aprópe in alte impregiurarí si maí de aprópe , precum sunt persecutiunile si appasarile crestinilora in Turcia , si livórea pentru influintia cea mare de care se bucura pene acum Anglia in Constántinopole .
Români , Peste neamul românesc a trecut invazia barbarilor , mastodonții partidului național-liberal , lăcustele generalului Averescu .
Și am văzut și nume de bărbați de ispravă , puși să facă o astfel de cernere și să puie pecetia alegerii pe cea mai frumoasă tânără .
și are vreo vină cel cu chipul turtit și nasul cărn și cu ochii spălăciți ?
De ce să dai trufie omului că e mai frumos ca altul , când aceasta e de multe ori primejdie spre desfrâu ? Iată pentru ce noi am privit cu scârbă o asemenea faptă și îndraznim s’o spunem verde și deschis .
Am să răsplătesc fapta frumoasă , căci este o frumuseță și a faptei , ba încă aceasta mai mare , nu numai cea a chipului .
Cu toate acestea noi , împotriva tuturor , numim o asemenea alegere un lucru cu totul nevrednic și nerod .
Am să răsplătesc pe mamele care -și cresc cel mai bine copiii și pot să -i arăte , la un an dela naștere , mai bine crescuți și îngrijiți , cum s’a făcut , în satul , preotului Vasilescu din comuna Slon , jud .
D. Șt. Berechet ne- a împărtășit că a fost numit în ceata de cercetătări ai frumuseței fără să fie întrebat .
Pentru ce- ați mai reînviat epoca fanariotică a partidului național-țărănist să vă ia și pieile ? Nu vă mai jucați de- a baba oarba și puneți mâna pe Niculaie Iorga , fala științifică a țării și a lumii , dați -i în mâini frânele guvernării să scoată țara din văgașul nenorocirilor în care a vârît -o nedestoinicii , leneșii și necinstea lor , că e om harnic , destoinic și cinstit și vă va fi vouă bine !
Și s’a orânduit dela București să se adune fetele în multe orașe mai mari ale țării și să se înfățișeze înaintea unor bărbați pricepuți în astfel de cântăreli , și acolo să se facă alegerea .
Nici nu se putea să primească .
Are vreun merit omul în aceasta ?
Căci deși frumusețea este dar dela Dumnezeu și ne place în orice -o găsim ; dar nu înțelegem să răsplătim decât numai ceiace este dobândit prin munca , silința și istețimea omului Am să răsplătesc silința cuiva de a- și crește vite frumoase de a dobândi , prin îngrigire , roade mai frumoase ale pomilor .
Chișinău , 20 Decembrie 1928 Arhim .
Nu e destul ?
Virgiliu Gh. Voicescu ............... FAPTE ALE ZILEI .
Răsplătirea frumuseței trupești .
În serviciul acestui frumos ideal apare mica noastră foaie , menită să mărturisească credința în puterile poporului nostru și în cercul ei , să ducă celor desnădăjduiți cuvântul bun , al mângâierei , să aprindă celor întunecați candela sfântă a luminei și să fie pentru cei treziți , glas al deșteptărei lor .
Datorim străduință pentru deșteptarea acestei țări , pentru că atunci când cele cinci milioane de Români , de sub stăpâniri streine , își vor arunca privirile spre noi , să vadă între granițele Regatului lumina vie a unei vieți de sănătoasă propășire .
viața culturală din această țată e asemenea unei nopți cu întunerec adânc , în care numai ici colea lucește câte o stea , scânteierile luminoase ale pături noastre culte ; în așa stare , nu se poate spune , că însușirile întregi ale poporului nostru stăpânesc deplin darurile țărei acesteia .
Mortalitatea îngrijitoare a copiilor , la poporul nostru ; 80.000 de pelagroși pe fiecare an , între sătenii noștri ; Prăpastia financiară care în 1899 ne- a amenințat ; și Groasnica răscoală , care în 1907 ne- a cutremurat , nu sunt semnele , că poporul român duce o viață sănătoasă .
Ce cari trăim în popor , știm câtă înapoiere îi stăpânește viața ; anchete pricepute și cinstite , care se fac asupra stărilor noastre culturale , spun lucruri de necrezut ;
Trei firi de tărâmuri , toate brăzdate de nenumărate cursuri de apă , care se îndreaptă spre Dunăre și care ar putea fi ușor folosite în puteri binefăcătoare pentru Agricultura României .
Când 12 milioane de suflete românești , câte trăesc în această țară și în cele vecine ei , sunt împrejurate de toate părțile de ginți străine , foarte puternice și unele chiar ridicate , e o poruncă a neamului să muncim pentru luminarea poporului nostru .
În Miazăziua și Răsăritul Țărei , Dunărea și Prutul , care ușurează transportul bogățiilor noastre și Marea cea Neagră , care e plămânul prin care respiră România și pretutindeni , în această parte de țară , câmpii fără sfârșit , cu pământul ca icra , pe care grâul crește nemilostiv și bălți numeroase , în care pești gustoși și mulți , trăesc în voia lor .
Cum „ Deșteptarea ” își va îndeplini menirea , o va spune munca ei viitoare .
Sânul Țări e încins ca de un brâu de dealuri și coline cu pământuri minunate pentru vii și de văi și vâlcele cu așezări norocoase pentru arbori roditori .
Avem un popor : una , ca ginte , ca limbă , ca religiune , ca obiceiuri și în juru -i pretutindeni numai oameni de acelaș neam , ca noi ; avem un popor cu însușiri frumoase : deștept , muncitor , econom , moral , milos , viteaz , prăsitor și iubitor de pământul pe care stă . Și cu un așa popor și cu asemenea țară , totuși , nu se poate spune , că viața României e bună .
După noi , starea de incultură a poporului român , pe care o mărturisește cei 62% de neștiutori de carte și cei poate 99% de neștiutori de drepturi și datorii , câți avem .
Adeca de totu constitutiunalu : rosiu albu si verde .
Se dâ socotél’a , câ autoriulu acestei inscriptiuni e domnulu Olteanu .
O cruce din Lugosiu .
Unu jurnalu ungurescu scrie , câ comunitatea bisericésca unita din Lugosiu si- a vapsitu de nou crucea vechia de langa cas’a comitatensa , si a nume crucea cu rosiu , gratiele din giuru cu verde si verfulu cu albu .
Abié s’a uscatu vopsel’a , si intr’o frumósa deminétia se potea ceti pe cruce inscriptiunea urmatória : - Éljen Deák Ferencz !
Intâmplarea cu uciderea Ardelenilor , la 6 Ianuarie , este o dovadă că stările de aici erau din cale afară de rele și că nu numai viața și averea singuraticilor oameni , dar însăș viața tinerei republici naționale era în cea mai mare primejdie .
Ea nu se mai gândește la nevoile ei , multe și mari ; ea își uită pentru o clipă primejdia care -i poate veni dela Nemți , și aleargă să mântuiască Basarabia din valurile anarhiei .
Oștile Tale au mântuit Basarabia , pe care Rusia o sută de ani a robit -o și pe care acum anarhia ei era s’o îngroape .
REDACȚIA ȘI ADMINISTRAȚIA Pe 3 luni:15 lei Chișinău Ulița Gogol No .
Puținii oameni cu dragoste de țară și cu răspundere pentru soarta ei trebuiau să aleagă între a vedea cum se prăpădește țara în mâinile anarhiei bolșevice , care a cuprins și oastea moldovenească , și între a lua o hotărîre energică de a chema în țară oaste străină care să scape totul de peire .
Mărire Ție , Țară Românească , spre care cu lacrimi de mulțămire trebue să cate astăzi fiecare fiu al Basarabiei ajunse la liniște ! Mărire Ție , Rege Ferdinand , care scrii în istoria Europei o pagină atât de luminoasă !
Moldoveni , închinați -vă , până la pământ în fața acelora , cari v’au dat pentru a doua oară viața , și strigați cu toții într- un glas : Trăiască România mântuitoare de anarhia bolșevistă !
De luni de zile Basarabia a fost pe mâna dușmanilor și a hoților , cari au batjocorit -o și au prădat -o după cum au vrut .
4 Un număr 10 Capeici ( 20 bani ) Chișinău , 13 Ianuarie 1918 Abonamente : ARDEALUL PLATA PENTRU RECLAME IN RUSIA : Pe 3 luni : 7R. 50e ( TRANSILVANIA ) după ÎNVOEALĂ IN ALTE ȚĂRI : Gazetă națională .
39 . Director : Dr. ONISIFOR GHIBU Prim- redactor : Dr. Ion Mateiu .
Imbătați de democrația rusească a bolșevicilor , chiar și frații noștri moldoveni și- au pierdut capul și s’au lăsat să fie întrebuințați ca unelte oarbe de cătră străinii fără suflet și fără omenie .
Era o jale și o rușine fără pereche ce se petrecea în această țârișoară frumoasă și bogată .
BINE -AȚI VENIT ! = Oștile românești au intrat în Chișinău = In ziua de 13 ianuarie s’a petrecut un fapt mare și drept : Oștile românești au intrat biruitoare în capitala Basarabiei , aducând cu ele rânduială și pace .
Vitejii cari au oprit la OITUZ și la MĂRĂȘEȘTI năvala sălbatecă , astăzi sunt pe pământul vechei Moldove , pe care tovarășii lui LENIN îl părăsesc în ruptul capului .
Țara pe care la 1916 lacrimile și gemetele Ardealului și ale Bucovinei au înduioșat -o atât de mult , încât pentru mântuirea lor și- a aruncat în cumpăna sabia și și- a pus în primejdie viața , - Țara aceasta a alergat și acum la chemarea Basarabiei , ca s’o scape din nevoi .
Mărire Ție , oaste românescă vitează , care aduci pace și rânduială în această țară !
; ca-ci suntemu pentru votulu universale .
Pagina 157 , Redactor Iosif Vulcan . Congresulu natiunale ilu convocamu sì noi pre 1 .
Dar ’ déca Dvóstre , dupa datin’a vi strabuna , veti tramite la noi numai pre cei alesi , numai cáte unulu dupa 30,000 suflete : fie asiá pone ce va fi sì altmintre .
La noi toti sunt chiamati
Ne rogamu inse sì facemu atenti pre representantii alesi , , ca sá binevoiésca a grabì cu insînuarea mandateloru loru , ca sá ne potemu prinde de compunerea sì verificarea listeloru cátu mai de timpuriu , sì a poi sá trecemu la ordinea septemanei .
Dara nu-lu conchiamamu in Sabiiu intre Sasi , ci in Peste , intre balauri mai mari .
Acum ’ dara aidati la Congresu ! !
2 . in v. a. D’in adinsu dorimu , ca la Congresulu nostru sá avemu cátu mai multi representanti d’intre i n- vetiatorii poporali , cari se numescu cu dreptu cuventu „ lumin’a poporului “ ; nu o dorimu inse acést’a nu mai cu vorb’a góla , buna óra ca dod’a „ Albin’a “ , ci sì in fapta pre cumu urmésa : consîderandu salariele loru cele de batujocura de o parte , éra de alt’a parte respectandu zelulu loru natiunale intru tote : invetiatorii poporali romani , de acì in ainte voru potè partecipá la noi pre lunga mandate de mai pucîna formalitate , va sá dîca cu diumetate de pretiu .
50 . in v. a. , éra de la cei d’in strainetate fi .
Ce e dreptu , noi n’am ordonatu alegere .
GUR’A SATULUI , Nr. 40 , Anulu X. Pest’a , Domineca 4/16 Optomvre 1870 .
lei Optomvre , dupa stilulu nou , la „ Gur’a Satului “ , ca-ci se apropia tempulu pentru saisonulu celu nou de Optomvre− Dicemvre 1870 .
După mai multă discuție , Congresul hotărăște : 1 )
Congresul școlar , care a fost până în present , se desființează , iar cercul școlar care a fost până în present , se desființează , iar cercul școlar rămâne numai în limitele Eparhiei .
Redactorul părţei oficiale Constantin N. Tomescu .
Congresul Eparhial al Cetăţii-Albe-Ismail sub Preşedinţia Iconom Stavrofor Iosif Belodanov , a ascultat adresa Eforiei din 21 August 1925 No .
Anul 1925 Luna Septembrie ziua 2 .
Congresul după un schimb de păreri , a hotărăt : a înfiinţà o comisiune .
compusă din Iconomii Stavrofori : Teodor Dumbravă şi Iosif Belodanov cu Prezidiumul prezentului Congres , care va rezolvà prezenta chestiune .
( ss ) Justinian . Proces-Verbal Nr. 8 .
, despre reprezentatul Eforiei la Congresele Eparhiale .
Lucrările Congresului eparhial din Ismail .
Lume multă le- a eșit la gară spre ̓ntimpinare .
Studenții se deteră jos in sunetul musicei militare care a intonat imnul ››Deștéptă -te Române‹‹ ;
Din incidentul acesta s’a adunat la gara de Nord lume multă , care le- a urat călětoríe fericită .
Dela gară cortegiul pornì in ordinea următόre : 1 , patru călăreți ; 2 , Musica regimentului 16 de dorobanți ; 3 , școlile publice ;
Dintre cununile aceste amintim :
La acésta recepțiune asistară autoritățile civile și militare , corpul profesoral , Ateneul Român , șcόlele , societațile și orașenii .
Primirea studenților in Botoșani a fost stralucită .
in numele studenților i- a respuns Mendonidi Panaitescu .
O musică militară cântá imnul național : ››Deștéptă -te Romăne‹‹ , care s’a respândit și ’ n Românía și se cântă la tόte solemnitățile , cu tόte că unii critici moderni îi contestéză valόrea poetică .
Tot ei duceau mai multe cunune destinate bustului lui Eminescu .
Trenul sosì la Botoșani sâmbătă ( 8/20 septembre ) la miéḑăḑi .
7 , studenții ; 8 , patru călăreți .
Apoi a fost intimpinați de consiliul comunal și salutați de bunăvenire de cătră primarul orașului , căruia a respuns delegatul studenților .
ceea din partea Associațiunei generale a studenților din Bucureșci și Iași , o liră de foi de lauri verḑi și aurite , cu inscripția : ››Omagiul și admirație poetului Eminescu ‹‹ ; a societații junimei studiόse medicale , fόie de oliv , cu inscripția : ››Lui Eminescu‹‹ ; a societații studenților universitari ››Unirea‹‹ fόie de stejar cu centură : ››Omagiul lui Eminescu‹‹ ; a societații studenților în medicină , foi de stejar : ››Lui Eminescu‹‹ ; a cetațenilor din Botoșani , foi aurite de metal : ››Nemuritorului Eminescu‹‹ : a Ateneului român din Bucureșci etc.
Cortegiul a străbătut mai multe strade , apoi prin fața palatului comunal s’a oprit la catedrală .
Aici s’a oficiat un Te- Deum , după care s’a făcut incvartirarea studenților .
In numele orașului le- a urat bunăvenire primarul Carp ;
Studenții au plecat din Bucureșci vineri séra la 7/19 septembre cu un tren special .
Apoi studenții fure incartierați , bine găzduiți prin hoteluri și la particulari .
Cu închiera lunii acestia apropiindu -se terminul de nou Abonament pe viitoare Iunie , doritorii a primi această Gazetă , vor fi bine voi a înoi a lor prenumerație , acii din Eși trimițind lla Redacție câte 2 galbeni ți 6 lei , prețul gazetei și a portului pe acasă , iar acii de pe la ținuturi , dând acești bni dumnealor sameșii .
Neîmplinirea aceste condiții numai se va împuta neprimirea gazetilor .
Albina Românească Gazetă administrativă și politică literară Înștiințare din partea Redacții Trii ani au trecut de când Albina Românească au văzut lumina vieții .Urată
de Nația cu al cărui nume s- au întitulat , ia străbate o cale gre și plină de împiedicări , dar neobosită urmează menitei sale soarte și plecări , prin osteneala îmbunătățile sale , a pute adăogi folosul și plăcerea patrioților , cărora s- au hărăzit , nerămăindu -i alt doru decât a fi , după cuviință prețuit a ei zilos , și îngăduite ale sale neagiunsuri .
Dumnealor prenumeranții din provințiile îmvecinate vor îndestua aceasta cu trimiterea banilor franco(strahovoi)prin mijlocirea cantorii postei .
Viitorul cel mai apropiat ne va arăta , dacă actualul govern german va consimți de bună voie și va avea tăria cerută de împrejurări ca să înlăture tendințele acelora cari vor să sustragă pe adevărații vinovați de răspunderea actelor lor , cari au contribuit intr’o măsură largă la cataclismul social și economic al bătrânei Europe .
Suntem în ajunul incheerei unei păci la care lumea întreagă aspiră ; încheerea ei ar putea fi întârziată spre marea noastră pagubă prin informațiuni de genul acesta , care sunt susceptibile în străinătate la tot felul de interpretări supărătoare .
Presa germană și predarea vinovaților Pangermaniști fac sforțări disperate pentru a împiedica predarea lor Berlin.-Redactorul șef al ziarului pangerman taegliche rundschau= " " a anunțat posibila retragere a președintelui Ebert în cazul în care acesta va fi silit să extrădeze pe vinovații provocării războiului mondial și pe cei vinovați de acte pasibile covențiunilor internaționale relativ la la mijloacele întrebuințate în decursul războiului în ținuturile ocupate de inamic .
Această știre provocând oarecare emoție la presa germană , agenția Wolff a comunicat ziarelor următoarea dezmințire : & lt;Știrea publicată de ziarul taegliche rundschau= " " relativ la eventual retragere a președintelui republicei Ebert este o manevră politică .
Pe tema aceasta s’a încins o vie discuție în întreaga presă germană , cu intenția vădită de a se căuta o portiță de scăpare , în sensul că Aliații să -și modifice hotărârile lor , în sensul că vinovații menționați să fie oferiți justiției germane , iar nu unui tribunal străin , care niciodată nu va putea fi expresiunea adevăratei justiții .
Ar fi trebuit în fine ca ziariștii gėrmani să aibă o conștiență mai clară de responsabilitatea lor mai ales când ei au pretenția de a fi apărătorii păcei&gt ; .
Toate aceste discuții par însă zadarnice , căci Germania , ratificând tratatul de pace , urmează neapărat ca să -și respecte angajament la ce decurg din punerea lui în aplicare .
Organul socialiștilor independenți freiheit intervenind în discuție întreabă ironic pe “ Taegliche Rundeschau ” dacă Hindenburg , candidatul său la președinție n’ar fi mai bine desemnat pentru a suporta greutatea sarcinei , pe care cancelarul Ebert se declară incapabil de a o suporta .
Officiosul deutsche allegemeine= " " zeitung= " " a protestat la rândul său în contra acestor aserțiuni , făcute în numele președintelui Ebert în termenii următori : & lt;În circumstanțele actuale este de o ușuratică culpabilitate a se lansa astfel de baloane de încercare .
Iunu c. n. 1869 .
' si ia libertatea a propune prea on .
Se alege o comisiune de trei membrii , carii in intielesulu ßßloru 6 , 8 , 9 din statute voru conscrie intru’unu localu indemanatecu pre membrii cei noui , voru incassa tacsele dela densii si le voru subministra casieriului .
Ioanu Hannia mp , I.V. Rusu mp , vicepresiedinte .
Stezaru , precumu si ratiuҫiniulu speselaru cancelariale de pre anulu espiratu , acela s’au aflatu in tόte pustetiunile sale atatu ale perceptiuniloru catu si ale erogateloru , corectu si cu receruta acuratetia compusu .
Tempulu restante se intrebuintiéza pentru cetirea disertatiuniloru incurse de timpuriu la presidiulu comitetului asociatiunei .
Stezaru si pre dn . secretariu II .
Totuodata subinsemnat’a comisiune incatu in raportulu ratiuniloru nu ocurge neci o pusetiune cu privire la remuneratiunea numitului domnu casariu : cu tόta on .
V. Bibliotecariulu raportéza despre starea actuala a bibliotecei asociatiunei .
Secretariulu comitelului cetesce raportulu seu despre activitatea comitetului in anulu espiratu , dela cea din urma adunare generala . IV .
Ordinea lucrariloru adunarei generale IX .
Relatiunea cόmisiunei esmise pentru cercetarea ratiuniloru despre averile asociatiunei trans .
Rusu a se absolví , pre langa recunόscerea osteneleloru puse prin domnii ratiuҫinanti fatia cu averile asociatiunei .
Casieriulu si controlorulu asternu bilantiulu venituriloru si speseloru anuale si espunu preste totu starea materiala a asociatiunei .
Sibiiu , in 8 .
Se primescu si se desbatu raportele comisiuniloru delegate in siedinti˝ a precedenta dupa ordinea , ce se va statori de presiedintele .
X. Se continua cetirea disertatiuniloru restante din siedinti’a premergatória .
Conformu insarcinarei primite dela prea onorat’a adunare generale , cercanduse ratiuҫiniulu despre starea casei asociatiunei substernutu adunarei generale prin dn .
Se alege o comisiune de siepte membrii , spre a desbate asupr’a eventualeloru propuneri ale comitetului , séu ale altoru membrii ai asociatiunei , care ar cadé in competenti’a adunarei generale .
generale , cá d. cas .
Presiedintele deschide adunarea si se alegu trei notari ad hoc pentru purtarea protocolului .
XII . Se desbatu proiectele si motiuniule , ce s’ar face in privinti’a asociatiunei .
, ce asociatiunea transilvana pentru literatur’a romana si cultur’a poporului romanu o va tiené in Siomcut’a in 10 .
Prea onorata adunare generala !
Se statoresce tempulu si loculu celei mai de aprópe adunari generale .
Subinsemnat’a comisiune cu tόta onόrea propune pre domnii ratiuҫinanti , anume : pre dn .
pentru literatur’a si cultur’a poporului romanu- pentru anulu 1869 .
Augustu 1869 dupa cal .
Se alege o comisiune de cinci membrii , spre a cerceta socotele si a raporta in siedinti’a II .
al Bucovineĭ , substratul , formarea , desvoltarea , administrarea și starea luĭ de față .
Personalul de magazin .
Instrucțiunĭ anumite în privința cerculuĭ de activítate a supraadministrăcĭuniĭ montane se dădură mai târḑiu .
Afară de aceea se conceseră analog cu amploĭațiĭ de stat și adausurĭ de activitate , după clasa de rang , în carea fuseseră clasațĭ .
( Urmare . )
Revident de comput Asistent de comput III .
Apare ŭă-dată pe lună .
De altmintrele normele pentru amploĭațií dela Direcțiunea moșiilor se aplecară și la amploĭațiĭ dela așeḑămintele montane .
A. Consistoriul metropolitan .
Categoriea amploĭaților Clasa de rang Salariul anual în V. Austr .
Plătirea noaŭelor salarie s᾿au început cu 1 Ianuarĭŭ 1875 , locul de secretarĭŭ însĕ la Consistorĭŭ fú desființat .
Se încuviințară și doaŭĕ trĕptări cincenale , adecă pe lângă salarĭul determinat la întrarea în șerviț , âncă doaŭe treptări maĭ ᾿nalte ale salarĭuluĭ , la carĭ respectivul ajunge după un șerviț de câte cincĭ anĭ .
ᶦ ) Administrățiunea se compuse de᾿ntr᾿un supraadministătoriŭ montanistic și hutarĭŭ ca preposit și de᾿n personalul trebuincĭos technic , de comput , de cassă și de magazine , și de᾿n servitorĭ inferiorĭ .
Nr. Locurile speciale Treptările salarĭuluĭ Adausul de activitate Observărĭ 1 .
Pesonalul de comput .
Sameș Asistent de sămeșíe IV .
Nr. 12 Cernăuțĭ , 1 Decemvrie 1890 .
─ Regularea salarielor personaluluĭ consistorial și ale celuĭ catedral .
) à 3600 fl .
F o a ĭ ă b i s
Denumirea tuturor amploĭaților technicĭ și a celor ᾿lalțĭ de clasa a noaŭa de rang , precum și primirea de elevĭ montanisticĭ ᾿i se lasă ministruluĭ de agricultură , denumirea amploĭaților maĭ înferiorĭ și primirea de medicĭ și chirurgĭ însĕ Direcțiuniĭ moșiilor fondului .
4 consilierĭ consistorialĭ à .
În determinarea trepteĭ de sălarĭŭ la ceĭ ce se aflaŭ acum în șerviț , aveaŭ să se compute și aniĭ , cariĭ ᾿i petrecuseră și pănă acum .
Personalul de cassă .
Spre administrarea acestora se instituí ŭă supraadministrățiune montană și hutară cu șederea în P o j o r ì t a , cu titlul : „ S u p r a a d m i n i s t r ă ț i u n e c. r. m o n t a n ă ș i h u t a r ă p e n t r u a ș e ḑ ă m i n t e l e m o n t a n e a l e f o n d u l u i r e l. g r. o r. B u c o v i n e a n “ .
Actuarĭul 3 Oficialĭ 2 Asistenți Practicantul cu adjud de Cursorul Servitorĭul de căncelăríe Focariul B. Catedrala Protopresbiterul 2 predicătorĭ ( rom. și rut .
În anul 1874 se regulară provisorĭŭ pre᾿n Resolucĭunea Prea᾿naltă de᾿n 15 Iuliŭ și așeḑămintele montane ( băile ) ale fondului religionarĭŭ .
Fondul regionarĭŭ gr. or .
are și locuință năturală în reședința archiepiscopală .
Pre᾿n aceea-șĭ Resolcĭune Prea᾿naltă s᾿aŭ creat pentru aceste așeḑăminte personalul următorĭŭ .
e r i c e a s c ă – l i t e r a r ĭ ă .
Austria corespunzând voinței popoarelor sale caută să devie stat federal înăuntru căruia fiecare națiune să constituie pe propriul său teritoriu ca o unitate de stat .
Poliția , jandarmeria va putea sluji mai cu mare folos obștei .
IV . Această nouă grupare care nu atinge de loc integritatea teritoriilor Ungariei , acordă fiecărui stat național independența sa .
Această independență se va menține printr’o conlucrare comună .
, , Sunt decis să procedez la înfăptuirea reclădirei Statului în spiritul principiilor admise de Puterile Centrale în propunerile lor de pace .
Vom avea în curând o orânduială nouă potrivită cu duhul vremii , cu nevoile oamenilor de la sate și orașe .
Apărătorii regimului vechi , bufnițele nopților de reacție pun piedici , însă degeaba .
Directoratul provincial a Basarabii având puteri depline din partea guvernului , cunoscând nevoile noastre mai de aproape , va lucra mai cu roadă pentru norod .
N`a trenui pe viitor pentru toată nimica să facem drum la București , pierzând timp și bani .
Manifestul Împăratului Carol către popoarele din Austro-Ungaria O telegramă specială a ziarului Wolnische Zeitung publică următorul manifest .
Guvernul meu este însărcinat să pregătească fără întârziere lucrurile în această direcție .
Prin această lege satul , comuna și județul vor căpăta puteri depline pentru îmbunătățirea gospodăriilor sale .
Pe creditu nu se dà ; nici se primesce abonamentu pe semestru , ci numai pe anulu intregu .
Spre a se face de aici espeditiunile càtu mai regulatu , ddnii membrii noi si ddnii prenumeranti sunt rogati , cà pe lànga scrierea càtu mai limpede a numelui , connumelui si localitatiei , se nu'si pregete a pune esactu si post'a din urma , in tóte casurile unde locuintiele nu se afla in cetate sau orasiu bine cunoscutu si frequentatu .
pe anulu intregu .
Afara din monarchia 9 franci .
Dupace in siedinti'a II a adunarei generale dela Alb'a-luli'a ţinuta in 9 Augustu 1886 s'a reasumatu conclusulu adunarei generale din Orescia si s'a decisu , cá din 1 Ianuariu 1887 nu numai membrii fundatori si pe viatia , ci si toti membrii ordinari ai asociatiunei transilvane se primésca acésta fóia gratis si franco de portulu postei , asia avemu onóre a face cunoscutu , cà la toti domnii membri ordinari , càti platescu regulatu tax'a de 5 florini v. a. pe anu , se va trimite Transilvani'a gratis pe fie-care anu .
Mulţime mare de comune au acelasi nume , càte 4 — 6 pàna la 14 comune totu cu unu nume .
In casuri de acestea se nu credemu cà espeditorii posteloru cunoscu tóte comunele dupa tóte numele loru , ci trebue se puna insusi abonatulu numele comunei in càte doue limbi si anume in limb'a statului .
De aceea in casuri nenumerate cauta se adaogemu la adressa si comitatulu sau districtulu in care ne aflamu , cá se nu ratacésca adressele dintr'unu comitatu in altulu , din o tiéra in alt'a . Mai multe sute de comune au nomenclatur'a loru in càte trei si patru limbi .
Pentru nemembrii pretiulu este 3 fl .
Din lipsa de adresse esacte mii de scrisori si diarie se intorcu inapoi la post'a de unde s'au trimisu in lumea larga , éra apoi daca nu se iau dela posta , in càteva luni se arde .
Nri singuratici din anii trecuti nu se dau , càci tote-exemplariele remase neabonate s'au legatu in brosiure si ele formédia proprietate a Associatiunei .
Pe lànga alte scrieri destinate pentru publicare , se primescu ori-ce anuntiuri bibliografice , cumu si recensiuni sau dari de sama , inca si critice scrise in spiritu obiectivu asupr'a producteloru literarie , scientifice si artistice .
Din aceste se vendu cu càte 2 fl .
Un judeţ întreg stă zălog in mănele biruitoare ale lui Battenberg .
Ca şi aceasta , îsĭ aştepta cuvîntul de ordine de la Viena .
Doue raţinuĭ ne fac să ţinem astfel rigoare invinsuluĭ .
Pentru interesele ovreeşeĭ a celor din Viena şi din Buda-Pest ! Milan , uităndu’şi de neam , de sănge , de religie , de tradiţiĭ şi primind a nu fi in Orient decăt o stafetă a politecei nemeţeşeĭ , a jertfit viaţa , onorul şi averea poporului sěu înţeleselor ânguste şi de ordine inferioară ce’l povăţuiau s’asculte , în loc să rămănă stăpân pe sine , de sfârşiturile şi poruncele străinilor .
Atătea pretexte pentru a vărsa săngele şi baniĭ ţareĭ pentru cei de la Viena .
şi iată acum că nicĭ de Sěrbia sa , n’are parte .
Bulgaria îĭ a trebuit !
Şi poate se ducea şi maĭ mult , se ducea Niş după Pirot şi Belgrad după Niş dacă nu îĭ se fac milă luĭ Franz-Iosif de protegiatul seu şi dacă nu opria , děnsul , mersul inainte a oştirilor bulgare .
Alta , specială , noŭ : fei-care se leagă unde’l doare .
Şi pentru cine ?
Iĭ au fost agresoriĭ .
Simpatiile guvernului collectivist erau pe faţă pentru regale Milan şi politica de aventure cucerirĭ a regelui Milan .
Ce a căutat a găsit .
Ca şi dênsul lucra pentru interesele austro-germane .
N’o alină nicĭ eonsciinţa dreptăţeĭ ce ai , nicĭ , deci , legitima incredere intr’o resplată în viitor .
In România , unde Milan , fiu şi soaţă de Romaniá era drept să găsească incă pe ieĭ pe colo căte o simpatie , cu aceeaşi severitate îĭ s’a condemnat agresiunea contra Bulgarilor , îĭ s’a aprobat înfrângerea .
Ni este de învăţăturá unde vom ajunge daca ne vom lasa duşĭ maĭ mult de cătră ilustrul de la Florica şi soitarii sei .
Infrăngerea luĭ Milan , - nicĭ s’ncape vorbă – este o sfàrlá in nasul s’in tendenţele neuţeşei a D- lui I. C. Brătianu .
Organ Liberal-Conservator Botoşani 20 Noemvrie 1885 Prost a păţit -o craiul Sêrbilor , bietul de Milan , cu rěsboiul seu ; dar prost de tot !
Să ne păzim bine că de vomŭ inchide ochiĭ un ceas numai , cine ştie unde ne vor tîri deşucheaţiĭ de la cărmă : să luăm de pildă după cele intămplate la Belgrad .
Aopi mai cuvenită batae de căt cea suferită de Sěrbii nicĭ s’incape .
Bataea cuvenită parcă indoit te ustură .
Apoĭ şi pe noĭ ne doare de a ni vedea guvernul , în ruptură flagrantă cu sentimentele poporuluĭ , scaldat pănă la urechiĭ în apele politicei nemţeşcĭ , şi a combinaţiunilor luĭ Kalnoki .
Instinctul poporuluĭ nostrum îi prezicea de mult că nu la ( linn ) mal poate duce o direcţiune atăt de contrară spiritului public din tară şi tuturor aspiraţiunilor noastre .