D. Manolache Costache a luat cuventul , nu pentru ca să convingă majoritatea , ci numai ca să protesteze , în numele ţării , în contra dărniciei Camerii ; între altele , d- sa a zis că dacă e adeverat că România datoreşte d-lui C.A. Rosetti tot ceea ce e densa astă-zi , că acest domn este alfa şi omega al regenerării naţionale , atunci adepţii n’au decât să proclame republica şi pe d. C. A.
Poate fi băiat onest , dar oricine ’ şi poate închipui ce învălmăşeală cată să fi producând ilustrul tener în archiva ori-cărui tribunal şi în interesele împricinaţilor .
Din nenorocire nu mai departe decît alegerile de la 1867 au fost cea dentîi desfidere dată regimului constituţional , iar consecuenţa imediată şi vădită a epocei reteveiului şi a influenţei morale
Cheltuelele generale ale statului pe anul 1868 la deosebite ministere vor fi în cifra anului 1867 .
, în 7 aprilie 1880 ( Semnat ) Wilhelm Cancelariului imperiului , Principe de Bismarck Ziarele austriace constată cu drept cuvent parafraza cam rece a impetuosului : « Niciodată » .
Se’nţelege însă că pentru aceasta se cere din partea deosebitelor guverne o mărginire de bună voie în privirea lucrărilor legislative , încât propuneri de legi noue sau de ordinaţiuni generale mai însemnate să nu se facă decât într’un restimp oare care , iar acele cari nu se pot înainta în acel restimp , să remănă fără escepţie pentru anul următor .
Mai putem încă întreba daca aceşti contribuabili , în cunoştinţă de cauză , au putut consimţi la sporirea atît de disproporţionată a cheltuielelor şi la micşorarea avuţiilor lor proprie .
Numai Cato îşi sferşea orice discurs cu cuvintele devenite nemuritoare : Iterum censco , Chartaginem esse delendam .
Ce este o jumătate de milion de lei vechi ?
, încât , sub regimul liberal , despre căntărire şi recăntărire a proiectelor de lege nici vorbă nu este .
Acest inconvenient avea , ca toate inconvenientele , şi o compensaţie oarecare în bine .
Nu rămînea cu mult mai mult de cîştigat decît firma deschisă , titulaturile , analoge stării de lucruri , ale agenţiilor diplomatice .
Astfel în şedinţa de Duminecă seara , între orele 10 şi 11 , puţin înaintea misteriosului miez -al nopţii , Camera după propunerea d-lui Giani , a votat d-lui C. A. Rosetti , neînsemnatul capital de 130.000 franci , plătibili îndată , plus o recompensă de 1.000 de lei pe lună , reversibilă asupra Doamnei Rosetti .
Din contra , resplată patriotă pentru risipa banilor publici , resplată patriotică pentru falsificarea regimului constituţional , resplată patriotică pentru surprinderea bunei credinţe a Domnitorului .
Apoi am venit eu .
Remanierele ministeriale , intrigile de culise , comediile parlamentare au ajuns să transforme constituţionalismul într’o parodie menită a face petrecere publicului .
Cine au fost presenţi la acea consultaţiune ?
În scena 1 , se urcă d. Mehedinţeanu , raportorul comisiei bugetare , la tribună şi dă citire unui raport din care estragem următoarele : După expunerea d-lui ministru de finanţe ( I.C. Brătianu ) asupra bugetului general de venituri şi cheltuieli pentru exerciţiul 1868 veniturile ordinare şi extraordinare sunt evaluate la suma de lei noi 76,092,235 şi cheltuelile la suma de lei noi 75,202,051 , de unde resultă un escedent de venituri de lei noi 890,484 ...
Englejii sunt mai sgârciţi şi săraci , noi generoşi şi bogaţi , iată deosebirea .
Constituţiunea ce am onoarea a o prezenta Măriei Tale în numele Adunării dă o legitimă satisfacţiune acestor aspiraţiuni ale ţării , consacrînd pentru România principiile admise în statele moderne cele mai înaintate pe calea civilizaţiunii .
în loc ca un spirit nou de muncă şi de iubire de adevăr să intre în formele vechi ale organizaţiei noastre , s- a păstrat din contra incultura şi vechiul spirit bizantin , care a intrat în formele nouă ale civilizaţiei apusene .
TIMPUL , BUCUREŞTI , 1/13 APRILIE 1880 În nici o ţară din lume nu credem să se petreacă atâtea mizerii politice şi sub o aparenţă mai puţin serioasă şi mai uşuratică , decât la noi , sub acest regim progresist .
Astăzi consimte deci de acum începând , tot ce priveşte politica , fie interioară fie esterioară , va intra în atribuţiile d-lui Gr. Ventura .
S- ar fi putut aştepta ca , în urma sacrificiilor ce ne- am impus prin participarea la războiul oriental , să conservăm măcar simpatia acelei puteri cu care ne- am luptat alăturea ; n- am conservat -o însă nici pe aceea .
Dar ce tristă morală resultă din acest tablou liniştit de moravuri , tristă mai ales pentru cele ce se petrec astăzi ?
La desbaterea paragrafului comisiei române pe lângă armatele imperiale , d. vice-prezident demisionat Fleva propune un amendament pentru a se reduce într’un chip foarte însemnat cifra acestui paragraf , deşi se ştia că d. ministru de externe face din mănţinerea acelei cifre o cestiune ministerială întrucât el privea pe d- sa .
Ceea ce e mai ciudat în proiectul guvernului , e dispoziţia cuprinsă în articolul 6 , în care se zice că fondurile ce se vor încasa a conto al clăcilor nu vor putea servi niciodată ca o resursă bugetară .
După stingerea dinastiilor se începu aceeaşi vînătoare după tron între boierii cei mari .
Dar aceasta în treacăt .
Aceste sume se repartesc precum urmează etc.
La mulţi s’a dat – unde s’a dus mia ducă -se şi suta – încă unul căruia de geaba i se votează .
Acum câteva zile d. ministru de finanţe anunţa sărăcia şi foametea cari domnesc în ţară ; în fie-ce zi vedem sosind în capitală , spre a cerşi din uşe în uşe , ţerani veştejiţi la faţă şi încovoiaţi de mizerie , cari , spun că de o zi sau doue n’au mâncat , şi cu toate acestea Senatul a votat recompensa minimă a prezidentului Camerei .
Atîtea programe au apărut în ţară la noi de patrusprezece ani încoace , emanate ba de la guverne provizorii , ba de la partizi , ba de la personalităţi politice izolate , şi atîtea decepţiuni amare au urmat tuturora încît orice om cu bunsimţ trebuie să învingă un sentiment de sfială cînd încearcă a recuceri pentru cuvîntul " program " înţelesul lui adevărat de serie de principii mărturisite , împărtăşite sincer de mii de cetăţeni , realizabile .
Credem că e de datoria prezidentului consiliului federal ca neajunsul , care ar putea resulta pentru dezvoltarea vieţii noastre constituţionale din împuţinarea participării la lucrările consiliului , să se remedieze prin propuneri cari să aibă de scop reforma regulamentului .
Polonia a fost împărţită , şi mai este azi , pe cînd vechile noastre tractate , iscălite cu litere mari şi băţoase pe piele de viţel , au fost pînă ieri izvorul neatîrnării reale , izvorul din care au decurs actele succesive de emancipare de sub domnia turcească .
Raportorul era d. Petre Grădişteanu .
Nimeni nu se va mira daca -i vom spune că în ţara noastră se află advocaţi profesori de teologie , advocaţi revizori de şcoale şi nu ne- am mira dacă s- ar constitui şi în Sinod , pentru a canoniza , adică a trece în rîndul sfinţilor , dacă nu pe altcineva , cel puţin pe marele mucenic Warszawsky de pildă .
Ne felicităm pentru epoca nouă în care intră România independentă şi ... vivat sequens !
Nimic mai uşor decât ca un ministru să surprinză buna credinţă a şefului Statului .
De cătră senatorii din opoziţiune , d- nii general Manu , M. Kostaki şi M. Germani , apoi dintre guvernamentali de cătră de .
Foaia noastră acum doi ani încă a prezis că ţara , prin tristele esperimente la care e supusă de domnia frazei , va ajunge pînă în sfîrşit să fie conservatoare .
Apoi în asemena poziţie fiind , e puţin încă ceea ce se acordă d-lui C A. Rosetti , căci ar fi putut să ceară unul şi doue milioane de la oamenii , cari -i datoresc atât de mult şi subsistă prin d- sa şi i- ar fi acordat cu amândouă mâinile , mai ales când nu e dintr’al lor , ci din res nullis , din averea ţării ?
Căzută în desuetudine prin necumpănitele acte ale lui Dimitrie Cantemir şi a generalului de cavalerie Toma Cantacuzino , neatîrnarea noastră a fost pururea reală , ca drept pururea în vigoare , ca fapt ştirbit din cînd în cînd , nu prin alt drept , ci prin escese şi abuzuri de putere ale turcilor şi , daca ea a fost întunecată curs de o sută de ani prin postomania fanariotă , tradiţia ei şi încercările de a o restitui n- au încetat nicicînd , iar mai cu seamă secolul nostru a fost bogat în succese pe terenul acesta .
Remeşiţe 3,333,333 lei 33 parale , imprimate 22,222 lei 22 parale ;
Dar oare biurourile patente de împămentenire nu merită recompense ?
Constatăm numai că criza , deşi latentă , există fără curmare şi că balastul e tot în primejdie de a fi aruncat în apă . .....
Din momentul în care s- a instituit domnia ereditară în locul celei elective şi s- a pus puterea supremă a statului la adăpost de înverşunatele lupte de partid , s- a pus , în principiu cel puţin , la adăpost de patimele şi de asprimea intereselor momentane şi trecătoare însăşi ideea statului , adică ideea armoniei intereselor naţionale .
Cauzele schimbării opiniei poporului englez nu trebuesc căutate în politica din afară a cabinetului Beaconsfield , ci în nemulţumirea provocată prin relele recolte şi prin criza comercială a celor din urmă ani , precum şi în speranţa unei îmbunătăţiri a afacerilor , care este legată totdeauna cu schimbarea personalului guvernant » .
Respunsul e pe buzele fiecăruia şi esprimăm numai ceea ce milioane de oameni găndesc , când zicem : Austria a avut păn’acum doi amici , şi nu mai are decât unul ;
Cănd Hannibal era înaintea porţilor , Italia pustiită , oştirile romane risipite , iar femeile se boceau despletite pe uliţe şi tribunii agitau massele , dispuse spre resturnare şi rebeliune , părinţii patriei steteau neclintiţi , severi , fără o lacrimă în ochi , pe jeţurile lor , trimeteau pe lictori să risipească grupurile de nemulţumiţi şi femeile şi discutau ...
Aceasta se numeşte constituţionalism , şi toate astea se fac de sigur cu scop de a se desăvârşi educaţiunea tenerului nostru popor înspirându’i respect şi încredere în instituţiile parlamentare .
Mircea contrapunea influenţa polonă celei ungare şi viceversa , Ştefan asemenea .
Astfel cu articolul 44 al Tractatului de Berlin , care nu era numai o cestiune de încetăţenire , ci era de- a dreptul declararea României în teritoriu neutru , colonizabil cu toate semninţiile .
Asta este în esenţă deosebirea între monarhia constituţională şi republică .
Luminile civilizaţiei bizantine au pătruns atât de adânc în noi , în cât privim lumea ca ceva supus unei ordine pur mecanice de lucruri , unde nici inteligenţă nici merit , nici caracter nu mai valorează nimic şi unde oarba întemplare domneşte , distribuind ...
Recompensă naţională , aşa califică partizanii d-lui C.A. Rosetti darul ce au crezut cu cale să’i facă din banii publici ;
Compus odinioară din patricianii Romei , din acea mănă de oameni care supuseră unui oraş toată lumea pe atunci cunoscută , legenda pentru însăşi compunerea lui a cerut doue elemente deosebite : vigoarea şi înţelepciunea .
Dorinţa Divanurilor ad-hoc de a alege un principe dintr- o dinastie europeană nu se putu împlini deocamdată , totuşi a doua zi de încheiarea Tractatului de la Paris , şi în contra prescripţiunilor lui formale , am ales un singur Domnitor pentru ambele ţări surori , cîţiva ani în urmă am realizat Unirea , prin conferinţa de la 1864 ;
Personaje : D. C.A. Rosetti , de profesie prezident de Cameră , actualmente reversibil ;
Pentru a preţui cauza şi înţelesul acestor isbucniri de durere , va fi de ajuns să ştim că ziarele de cari e vorba sunt tocmai acelea ce făcuseră din alianţa austro-germană obiectul celor mai vaste speculaţii .
N’ar fi fost nimic de zis .
Ca să ne rezumăm într- un cuvînt vom zice că : cheia bolţii regimului parlamentar consistă în manifestarea liberă a ţării legale ori de cîte ori ea este chemată , în numele şefului statului , ca să fie consultată .
Publicaţi’l dacă vă dă măna , ca să cunoască ţara pe cine să urmeze mai bine : pe oamenii de stat sau pe d-voastră .
În ceea ce priveşte cheltuelile : Considerând că , de oare-ce veniturile s’au redus la cifra de l.n .
Lovitura era dată d’a dreptul d-lui ministru de externe , care a doa zi chiar demisionează .
El a resolvat cestiuni mari .
TIMPUL , BUCUREŞTI , 3/15 APRILIE 1880 În şedinţa de ieri a Senatului s’a desbătut legea pentru acordarea recompensei naţionale votate de Cameră d-lui C. A. Rosetti .
Modul de substituire va fi asemenea regulat din nou .
Dacă dar şi d. ministru actual de finanţe prevede posibilitatea de- a se încasa o parte din remăşiţe , dacă , pe de altă parte , se prescrie că acelo fonduri nu vor fi nici când întrebuinţate că resursă bugetară , ba nici se vor afecta măcar la plata de datorii , atunci d. M. Kostaki a fost în drept a întreba dacă nu cumva guvernul cugetă a crea un tezaur de resboiu , după exemplul Prusiei .
Cine plăteşte cheltuiala ?
i se observă onor Preşedinte că , după Constituţiune , legi financiare urmează a trece mai întăiu prin Cameră .
geometriceşte exact , matematiceşte e altă cestiune .
O politică analogă a contrapunerii iscusite a puterilor creştine , a luptei directe cu turcii , au susţinut Ştefan cel Mare .