Junii magistraţi de la Iaşi au dat demisiunea lor colectivă fiindcă d. ministru al justiţiei n- a numit un preşedinte dintre dumnealor , sau fiindcă n- a numit un preşedinte şi un procuror după placul d- lor .
În acestă privinţă cată se observăm un fenomen ce se produce la noi şi în contra căruia interesele naţionale ne impun să căutăm a provoca o reacţiune .
Causa deci , care a provocat acest fapt , trebuie să fie de foarte mare gravitate .
deci escedentul de venituri se poate considera ca contribuţiune pentru cheltuielile armatei ” .
Ministerul financielor administrează tot ce privesce perceperea impozitelor în toată ţara , numai pentru Dobrogea această sarcină este părăsită administraţiunii domenielor , care n- o poate face cum trebuie , deoarece nu este destul de bine organizată pentru o asemenea lucrare .
Acest neadevăr de fapt va contribui a face să se dea calomniatorilor ceea ce merită .
Destul ba chiar prea multă lucrare legiuitoare ; să mai facem şi ceva lucrare practică .
Mai este asemene de observat că în timpul când se elaborau bugetele , orizontele politic era foarte întunecat ; era mare temere de resbel ; de atunci situaţiunea s- a schimbat ; astăzi nimeni nu se îndoieşte de pace ; va fi prin urmare posibil guvernului să facă economii , pe care nu le- ar fi putut realiza într- o stare de lucruri mai agitată . Asemenea economii vor avea rezultate fericite din mai multe punte de vedere , 1 ) se va reduce cu o sumă însemnată bugetul general la venituri , şi escedentul ce va rezulta , ne va permite să întreprindem în 1881 lucrările cele mai utile şi mai productive .
Ceea ce a preocupat pe comisarul bugetar de la Cameră în elaborarea acestor bugete , a fost de a face în fine , pentru anul ce începe , nesce bugete reale şi la chieltuieli , după cum se fac încă de la 1877 la venituri .
Astfel a fost calomnia publicată în mai multe organe ale oposiţiunii , prin care se zicea că „ un prefect al regimului , d. Cortazzi a pălmuit în piaţa publică pe un deputat al oposiţiunii , pentru că a cutezat a face o interpelare guvernului ” .
el şi- a concentrat cu deosebire atenţiunea asupra lucrărilor publice şi , în acestă privinţă , ar fi nedrept de a tăgădui că s’au făcut însemnate progrese .
Ece ce spune în această privire raportorul general pentru bugetele pe 1880 : „ Bugetul de venituri al statului coprinde şi veniturile Dobrogei . „ Chiar din anul trecut aplicarea bugetului Dobrogei a dat resultatele următoare : Încasările din venituri au fost până la 31 ianuarie 1880 în comptul anului 1879 , de lei … 2,443,360b,39 .
Naţiunea îşi recunoasce piloţii demni încredere , şi nu se ia după aceia care , orbiţi de felurite pasiuni , nu văd nici măcar direcţiunea busolei .
Observaţiunea , esperienţa a venit să consacre pe deplin această conclusiune a cugetării , şi am fost fericiţi de a vedea în şedinţa de ieri a Camerei , în desbaterea asupra fabricei de zahăr de la Chitila , că preşedintele consiliului de miniştri , şi ministru al comerciului , agriculturei şi lucrărilor publice a susţinut , cu toată puterea prestigiului său , trebuinţa neapărată de a susţine rădicarea industriei manufacturare , ca mijloc de rădicare a industriei noastre agricole .
Măsura în care s- au deschis credite suplementare la diferite capitole ale bugetelor şi în care s'au făcut anulări la altele în cursul anului trecut , din cauza unor dotaţiuni prea mici sau prea mari , au condus pe comisiunea bugetară în elaborarea bugetelor de cheltuieli , astfel încât să poată susţine că de astă-dată chieltuielile sunt ficsate în măsura trebuinţelor probate prin esperienţă .
Dar încă o dată , aceasta îl privesce personal , şi singur este răspunzător , şi înaintea consciinţei publice şi înaintea justiţiei , care sperăm că -şi va face grabnic şi pe deplin datoria .
Incidentul ridicat în Cameră de unul din membrii cei mai autorizaţi ai majorităţii ; stigmatizarea făcută în şedinţa publică faptului în cestiune , prin cuvintele elocuente şi indignate ale d-lui Chiţu şi ale primului ministru , au făcut deja pe deplin dreptate despre nedemna calomnie a organelor oposiţiunii .
Şi răul nu stă numai aici ;
O primesc în fine , pentru ca să arăt tuturor că oricât de mari sacrificie vor face pentru ţară lor , nu au trebuinţă să se gândească la persoană şi la avere , căci averea , hrana materială , naţiunea le o dă cum le a dat şi hrana morală , şi le o dă înzecit de cât li se cuvine .