din Transsilvani’a sî Ungari’a se va privi ca adusa la deplinire .
In 24 a datu esamenul class’a a 4-a de fete , in care promunu studiele DD.Professori de gimnasiu , ear Dsior’a Mari’a Petrascu lucrulu de mâna .
Plini de bucuria ne grabimu a face cunoscutu , ca acesta gazeta a nostra va incepe a esî la lumina cu inceputulu lunei lu Ianuariu a anului 1853 sub numire de “ Telegrafu Românu ” .
Dupa pasii cuviinciosi ce amu facutu pentru dobandirea voiei de a pote publica acesta foia periodica , Inaltulu Guvernu.pentrunsu de adeveratele lipse sî neajunsuri ale poporului românu , s’a induratu parintesce a incununua dorinti’a nostra cu celu mai fericitu resultatu .
a.c. Continuu dar de acolo mai departe .
Pâna atunci insa sa facemu ce se pote , sa ne obicinuimu cu ocasiunea esameneloru a contribui fia-care ce potemu , sî astielu sa ajutâmu macaru lips’a de cârti !
Asemenea se crede , caregatulu Italiei preste putînu tempu va fi recunoscutu , directu seu indirectu sî din partea mai multoru staturi germane , cari vori a’ncheia tractate comerciale cu Itali’a .
Adusu-mia-amu aminte de dîlele cele din inceputu ! “ Binecredinciosi crestini !
Nu e loculu de a numerota aici tote incercârile de gazete , care au esîtu la lumina in deosebite locuri , tempi sî impregiurâri , cu vetia mai lunga sau mai scurta , spre a pune sî pe poporulu românulu in reletiune cu lumea , sî cu totu ce se face seu se intempla intr’ens’a spre a se inaltia sî lu spiritulu , sî spre a i se descepta poterile sufletesci si trupesci , ca sa scie ce sî cum trebuie sa lucre pentru cultur’a sî fericirea sea .
ear ’ pe o jumetate de anu 3 fl.50.Pentru celelalte parti ale Transilvaniei si pentru provinciele din Monarchia pe unu anu 8 ii.era pe o jumatate de anu 4 fli.v.a .
( Psalmu 142 , partea a 5 ) “ Aceste cuvinte ale imperatului sî prorocului David sa le pronuntiâmu , bine credinciosi crestini , la acesta serbare natîunala , aducendu -ne aminte , cu pietate spirituala , despre trecutulu care a pusu temelia unu mai norocitu sî mai frumosu viitoriu poporului nostru : “ Domne , adusu-mi-amu aminte de dilele cele din inceputu;cugetat’amu la tote lucrurile Tale . “ Era odata timpu norocitu pentru natîunea serba;ea avea unu Statu tare sî mare .
Candu vomu pretiui Reuniune femeiloru române , sî scopulu acestei’a ?
De Episcopu gr.or .
nostre suntu drepte , deca alta rasprata n’aru ave , vomu castiga totusi baremu apretiuirea natiuniloru conlocuitore , sî a celoru vecine ;
Acesta tendintia , ce “ Telegrafu Românu ” nu o va perde niciedatu din vedere , vas ta in cea ma srtrinsa legatura sî armonia cu principiile cele nestramutate ale Monarchiei , cu asiediamintele eii fundamentale , cu paz’a cea sânta a dreptului din launtru sî dinafara , cu tînerea cea strinsa ordinei , cu respectulu religiliositâtii sâ a lu moralitâtii , sî cu temeiul liberei desvoltâri , de care se bucura tote poporele din statu .
Radicarea natâunalitîtii nostre castigate de la monarchu ;
Afara de acestea multe aru mai face , dar cum sa faca deca numai dâmu nici barem minimulu anualu de câte 1 florinu ?
Românulu cu câtu a fostu mai apesatu de impregiurârile tempiloru trecuti , sî cu câtu a fostu mai lipsitu de orice mijloce pentru cultur’a sea , cu atât’a mai cu mare bucuria a salutatu tote intreprinderile de gazete ce s’au facutu pentru inventiatur’a sî folosolu seu , le -a imbratiseatu cu sete sî zelu.sî le- a sprijinitu cu tota poterea cea materiala sî morala , de care a pututu dispune .
Cu acestea credu obiectulu caracteristicei unui natiunalistu a fi finitu .