Cu toată părerea de reu trebue să declarăm , că nici acest minunat argument al d-lui Gherea nu e în chestie .
Acum , îţi închipui poate , că la venirea Colonelului , după amiazi , când soldaţii erau gata pentru sosirea lui de doue ceasuri , s'au petrecut lucruri grozave .
prin întinderea lui asupra fen- menelor materiale însemnătatea acestor condiţiuni fundamen­ tale , ese încă cu atît mai mult în evidenţă .
In ortografia sta­ bilită de d- nul Maiorescu , pe care au urmat -o şi « Convorbirile literare&gt ; , pentru sunetul , Yl . nu e admis un semn a parte , din următoarele motive : a ) că î este numai o nuanţă de pronun­ ţare a lui ă şi scrierea nu e chemată a exprima toate nuan­ ţele pronunţării
Ce e bestia aceasta ? ...
Societatea ori hereditatea ?
» « La aceeaşi condusie ajungem şi altmintrelea .
1835 , Octomvrie . X. Departamentul trebilor din lăuntru .
Dumitru Constantin Olăszcscn , Teatru .
Unele să mai prinzi vreunul la cosit sau pe la plug !
Introducerea numerelor : legative şi irraţionale , la înce­ putul erei moderne , a deschis drumul pentru calculul Func­ ţiunilor şi prin aceasta chiar a făcut aplicaţiunea Matema­ ticei în cercetările experimentale din ee în ce mai uşoară .
Tatăl moare , fiul vine , şi principiul stă ' n picere , Se serbează tot-odată şi prohod şi înviere !
Şi , înainte de a trece mai departe , încă o mică obser­ vare asupra acestei părţi .
Din aceasta resultă dar şi pentru individ şi pentru naţiune , dar mai cu seamă pentru naţiune , cea mai păgubitoare confusiune , ­ confusiunea în activitate , al cărei semn caracteristic sufletesc este nehotărîrea .
Şi i se întîmplaseră atât de multe !
inspecţia va avea loc după amiazi , de la doue la patru .
274 porunca cinstitului departament priimind , care se atinge de ştiinţa cerută în pricina clădirii scoalei na­ ţionale a oraşului Rîmnicu-Vâlcii , cu supusă plecăciune raportuesc că anţerţ viind d. Nicorescu , revizorul scoalelor naţio­ nale , şi în oraşul acesta , şi dupe indernnarea d-lui şi rîvna patrioticească a orăsenilor , au depus toţi de bună-voe , care dupe puterea sa , şi s ' au adunat o sumă ele lei treisprezece mii , unii în bani şi alţii în materialuri , şi în anul trecut sfătuin­ du -ne noi orăsenii prenumeranţi , să se facă o chibzuite de se va putea clădi din nou şcoala cu această sumă ele bani , dupe planul ce a venit ele la cinstita Eforie , sau neajungendu -se să se ia alte mesuri ca să nu se înceapă lucru şi să se cheltu­ iască toţi aceşti bani şi apoi să rămîe neisprăvită , şi unde se aştepta să se adune la cinstitul magistrat , ca să se facă această chibzuire , s'au pomenit fără de nădejde că dumnealui medelnicerul Bujoreanul fostul president al magistratului , dă­ rueste un locşor pentru clădirea acestei şcoli , si totodată unin­ du -se şi cu Florea Marinovici , clenul acestui magistrat , a şi început să care materialurile şi clădirea acestei şcoli , iar din prenumeranţi câţiva i- au făcut întrebarea pe ce temeiu a în­ ceput a clădi această şcoală şi de a făcut vre -o chibzuire ele ajunge suma ele 13,00o de lei , şi în loc să se poprească de această clădire pînă să se facă chibzuirea , a înaintat clădirea a doue săli şi neajungend locusuroul dăruit de d-lui medelni­ ceru , a mai luat o casă aci alăturea , dînd înscris proprieta­ rului că oriunde va voi şi va găsi loc să i- l cumpere el-lor şi să -i clădească şi casă de zid pe pimnită cu trei odăi , care şi la această parte să se cheltuiască 4 sau 5000 de lei , si toată lucrarea a fost că au zidit patru pereţi pentru doue sali pînă la grinzi şi stau descoperite şi deschise pînă în ziua ele astăzi .
quantum mutatus ab illo !
De aceea sunetele ' 1 ; .
- Opiniunea Leului asupra originei şi a tendintelor politice ale ministrului seu .
.. EI , un diplomat ele frunte - creael ' o cine va putea Astăzi elat în judecată !
Oraşul neavend o clădire specială , se închirie , pentru coală şi locuinţa profesorului , o casă particulară de către ma­ gistrat prin contribuţia orăsenilor ; dar de la început se vezu că nu se putea merge mult timp aşa ; casa închiriată era im­ proprie pentru şcoală şi , ce este mai mult , proprietarul casei , un oarecare Ghiţă Vlădescu , urca pe tot anul pretenţiile sale , vrend să silească astfel pe magistrat a- i cumpăra clădirea şi , în cele din urmă , goni din casă pe profesor , care părăsi ora­ şul şi prin urmare şcoala se închise .
Să nu -ţi închipui , dragul meu , că născocesc ceva din capul meu , sau că ţi- am spus până acum măcar un cuvînt neadeverat ; trebuind să întorc pagina , recitii ceea ce am scris şi me încredinţaiu că indignarea mea nu a exagerat nimic .
Dumneata , ştii foarte bine , eu prin şcoli n'am chirotit ! ...
De acest din urmă reu nu se ocupă morala , ci ştiinţele de aplicaţie şi artele industriale , precum medicina , meteorologia , arta construcţiunilor ...
Şi în această cercetare rog pe cititori să nu facă o confusie .
Daca s în­ tre doue vocale s'ar fi pronunţat totdeauna , sau în genere , ca s dur şi nu ca z , atunci ce motiv ar fi avut Cicero şi Vir­ giliu ca să mai îndoiască pe s când vreau să -i dea un sunet dur între doue vocale ?
& gt ; CÂNTUL lNTÎIU ARGUMENT Conspiraţia Vulpii în spelunca de la Jîgora .
E unul după miezul nopţii , -şi în campanie dorm taţi , afară de scirnbul al doilea , care se plimbă printre paturi , cu paşi rari şi zgomotoşi in tăcerea noptii , şi de bacalaureatul Io­ nescu , care scrie prietenului seu Genuleanu , inspecţia de cu ziua .
După această frasă , orice cap , inveţar cu precisiunea ştiinţifică , e nevoit să se în­ trebe : dacă manifestările spiritului omenesc numai în general , adică numai în parte , sînt condiţionate de constituţia omului ( nu a artistului , precum se exprimă D- nul Gherea ) , - care e dovada , că manifestările artistice nu intră poate tocmai în acele manifestări ale spiritului omenesc , care nu sînt condiţionate de organisaţia omului ?
Noi , prin expresii , înţelegem cuvinte sau combinări cle cuvinte .
Scopul scuză mijloacele ; dar trebuia să ştie , că în materie de ştiinţă , precum zice d. Maiorescu , mijloacele scuză scopul , şi că orice falsificare a stiinţei nu remâne nepedepsită .
D- Iui stolnicului Ioan Lahouari , deputatul judeţului Vâlcii , Mag-istratul oraşului Rîmnic cu doue raporturi sub No .
In cele ce urmează dar vom schiţa o critică a criticei noastre .
Oresme , Leonardo da Vinci şi alţii de asemenea - numai cu mai puţin succes , nu străduiau alta de cât rnaterializarea proporţiilor matematice , a dependenţelor quantitative .
Creaţia artistului va fi un product al combinaţiei acestor fac­ tori feluriţi , dar toţi aceşti factori , - cum e grămădirea de impresii în sistemul nervos , adunarea ( ? ) de idei , etc. , - vin ori de la mijlocul natural ori de la cel social - Deci ... ( să nu credeţi că sar ceva ) , cum am zis ...
Drept care iată cu cinste se alătură el-voastră înscrisul acestui magistrat ele priimire .
Şi altele , şi altele .
Acestea toate , însă , n ' ar însemna nimic : presinte -se cineva ori cum s'ar presinta , aibă el orice intenţii ascunse ar avea ; cestiunea este : Lucrarea , luată în totalitatea sa , înfăţişează ea caracterele unei lucrări ce ar putea servi de temelie în activitatea noastră critică ele acum , - ori nu ?
Mecanistul are , sau îşi închipuie cel puţin că are în partea sa spiritele câştigate progresului , opiniunile libere şi înnaintate .
( Vezi : Maiorescu , Logica p. 47 ) .
şi mai ales ...
n ' ont « rien de durable ni de beau ;
nefăcend din hereditate şi atavism entităţi metafi­ sice » ( ? ! ) .
Care din amîn­ două e preferabil ?
Dvsa , vroind să combată ideea , că pot fi simţiminte imper­ sonale , cu argumentul că toate emoţiunile trebue să se petreacă intr ' o anume persoana , zice ( Studii critice , v. II , P : 56 ): « Emoţiunile sînt , În general , cît se poate de personale , pentru că sînt urmarea unei aţitări nervoase , ce se petrece într'un organism individual , într'o persoană " .
, în 125 scânduri .
; i cu Dumnezeu în sîn , N'ajungi la nimic în lume , poţi fi sigur pe deplin ! - Ba prin muncă ;
De ce plîngi ?
Işi pusese inima toată în scrisoarea aceea , în care arăta nenorocita lui stare , cu rugăciunea de a- i lăsa libere ceasu­ rile în care să -şi poată da lecţiile .
Cititorii îşi vor putea face singuri respunsul la car­ tea D- lui Michăilescu din compararea amendorora , Pentru a înlesni înţelegerea şi în acelaşi timp a păstra un fir de continuitate în şirul ăstor desbateri filosofice desbateri filosofice !
Ideile , noţiunile , ade­ verurile , fiind mai generale , afectând mai puţin viaţa vegetativă a individului , a persoanei , despre ele în adevăr s'ar putea zice că sînt impersonale , « Omul e muritor " de doue ori doue patru » , e un adever deopotrivă pentru toţi oamenii normal organisaţi .
Şi în altă parte : « Critica modernă nu uită pu­ terea heredităţii şi atavismului » .
un câine ese de sub valurile sure Câine sdravăn , mîndru , harnic şi aleargă ' n spre pădure , Câine păzitor de casă , câine păzitor de oi , Muşcă lupul , scapă oaea ş'o aduce înnapoi .
Obiecţiile mai însemnate ce se pot aduce acestui din urmă fel de scriere a lui ă şi î sunt următoarele : a ) E foarte greu , ba încă e cu neputinţă să punem în practică principiul de mai sus .
D- l Maio­ rescu respunde însă d-lui Gherea , că dupe afirmarea d- sale nu s'ar mai putea zice , că ideile împrumutate nu sînt perso- nale ale celor ce le- au împrumutat , fiindcă ele se petrec în organismele lor individuale , în persoanele lor , - întocmai dupe cum în exemplul de adineauri se rcspunsese .
Negresit , d- sa a citat numai frazele esen­ ţiale ale articolului d-lui Gherea , frazele cari resumau în scurt obiecţiile sale ; celelalte amplificări nu aveau ce căuta într'o discuţie exclusiv logică .
şi câte ! .
Ea nu se ocupă deci de raportul dintre sfera lui P şi sfera lui S decît din punct de vedere formal , - şi din punct de vedere formal zice : din judecata universal afirmativă « toţi S sunt P » nu resultlf decît , că întreaga sfera a lui S e coprinsă în sfera lui P , şi e legată prin urmare cu acea parte a sferei lui P , în care e coprinsă .
- E vulpoiul !
Impersonale pot fi însă sensaţiile receptive , de vez şi de auz , cari pot fi contemplative : aşa , ascultarea unei simfonii , contemplarea unui tablou , a unei statui ...
Pasc rezlete pe câmpie grasele cirezi ele boi , Buciumul resună ' n aer şi talanca ele la oi ...
că dupc definiţia cle la început nu s'ar mai putea zice , că polipii sînt animale , fiindcă trăesc în colonii fixate de pămînt .
Acest chip cle vedere este în concordanţă cu ideile de mai sus , şi ni se pare a fi just .
D. Lehrnann a publicat mai multe lucrări asupra regiunei carpatine din Tran­ silvania şi România în ziarul Societăţii de geografie din Berlin şi cunoaşte limba română .
Ce resultă de aici ?
O inteligenţă , cum o presupune Laplace , coprinzînd întreg mersul fenomenelor într'o singură formulă , stăpînă prin prevedere pe tot ce viitorul aduce , este dar ' - pe cât timp e vorba de ceea ce se subsumează teoriei conserva­ ţiunii energiei - un ideal ştiinţific pe deplin îndreptăţit .
Din articolele ce le conţine trebue să men­ ţionăm unul de John Lubbock despre rolul social al înveţă­ mîntului popular , altul de Fernand Faure despre înveţărnîntul sociologiei în Francia , care acolo se face în facultăţile de drept şi un al treilea , din care avem numai începutul ( în No .
Aceasta e o greşală în contra primei regule de mai sus ; e bine deei să se scrie verzi , vinzi , cru­ zime .
Plecat stolnicu Ioan Lahovari , deputatul jud .
IV . Cum se presintă ştiinţa criticului nostru în privinţa pre­ cisiunii ? Să vedem .
Tot acest rol , -- rolul de suggestiv -- îl are de sigur şi înşirarea amănunţită , în pa­ sagiul imediat următor celui citat de noi mai sus , a contra­ dicţiilor pe care d-l Gherea « le mai relevase » in articolele d lui Maiorescu şi la care d-l Maiorescu « n'a respuns » .
- Nu ' n zadar îţi zice lumea că eşti minte cap de bou .
Am zis mai sus , că criticii din această ultimă categorie au pretenţia de ştiinţă şi sisternă .
Să arătăm semisonia şi în scriere ori nu ?
Presupunend dar , că autorul nostru a vrut cu toată bună-voinţa sa facă ştiinţă , din cele de mai sus rernâne sta­ bilit , că n'a priceput ori n'a ştiut să mânuiască tocmai me­ toadele fără , de care nu se poate face ştiinţă - si a pre­ tins să faca ceea ce nu se poate face de toţi .
Prin urmare în diftongi şi triftongi , ori unde vor fi aşe­ zaţi , semisonia uneia , respectiv a două , din vocale fiind chiar ele esenţa lor , e de prisos să mai fie însemnată , de regulă ; ar fi raţional să se însemneze numai în acele vorbe , care mai au omonime de care nu se disting , de cît prin diftongarea vocalelor din corpul lor ( ca de ex. în haznă , substantiv , spre deosebire de haină , adjectiv ; în uîer , porc nejugănit , spre deosebire de uier , care îngrijeşte de vie ) şi încă , chiar în vorbe de acest fel , numai atunci când , fără marcarea semisoniei , nu reese din context de care anume e vorba .
Acum dar , dupe cererea ce a făcut noul magistrat a da socoteală de cheltuiala ce s'a făcut asupra acestei zidiri şi dupe raporturile ce trimite la cinstitul Departament se dove­ deşte că toţi banii şi materialurile s'au cheltuit pe aceşti patru pereţi , remîind capital numai 140 lei ; apoi ca să se sevîrsească cu toate cele trebuincioase aceste începute doue săli , nu 11112 sfiesc a zice că trebue să se mai cheltuiască vre -o 7-8000 ele lei şi apoi mai trebue să se mai clădească încă doue odăi ale profesorului şi celelalte cîte se coprind în planul trimis din partea cinstitei Eforii , şi neavend putere orăsenii a mai ajuta şi primind această socoteală care dau d- lor de bună , va rernînea şcoala naţională numai pe patru ziduri , ale doue săli clădite ele d- lor , care şi se va prăpădi în zadar şi cu toţi banii cheltuiţi fără a aduce vre -un folos oraşului ; de aceea nu lipsesc a r espunde cinstitului Departament că luând în ele aproape băgare de seamă aceste înfiinţate arătările mele , de se va găsi cu cale , să se poruncească magistratului ca che­ mând pe aceste doue persoane , care fără sfatul prenumeran­ ţilor au început această clădire , să li se facă întrebare de voesc a da înscris că se însărcinează cu suma aceasta să is­ prăvească toată clădirea întocmai dupe planul cinstitei Eforii , cînd atunci se va numera şi lei 4897 bani 30 ce mai cere ; dar cînd din potrivă nu vor primi d- lor aceasta , va remînea atît locul cel hărăzit de d-lui medelniceru Bojoreanul , cît şi clădirea pe seama d- lor , şi să întoarcă banii ce au primit şi materialurile , şi se vor sili ca ori să cumpere case , sau se vor apuca a clădi de isnoavă la un loc care este în mijlocul ora­ şului şi nu este supus la vre -o plată ele bani ; căci mi se pare că nu este primit stăpînirii să se cheltuiască atîta sumă de bani fără a se folosi orăsenii cu clădirea acestei şcoli , dupe rîvna ce au , sau cum se va găsi cu cale ele către cinstitul Departament . ( iscălit ) stolnicu Ioan Lahovari .
- « Maiestatea Voastră « Să trăiască 1 » zice lupul .
Iar nehotărîrea , caracteristica timpului şi generaţiei noastre , nu este decît o consecinţă naturală , a acestei înstreinătoare educaţiuni .
Cheltuelile caselor şcoalei , ce se face dupe plan ( 1836 ) .
Scriind vezend , mergend , facem să se nască presumţiunea că acel î a provenit dintr'un e , ceea ce e fals , căci niciodată î nu a eşit dintr'un en fără să fie precedat de o labială ( m , p , b , o , f ) ;
Jîgoranu , la aceste argumente , gînditor , Comparcndu -le pe toate , respunc1ea triumfător : Nu ve aninaţi ele oameni , de principii ve ţineţi !
95 . Crnstitulu » D. D. stolnicu Ioan Lahovari .
Această parte a cercetării noastre stă în legătură cu al doilea punct de vedere din care ne- am pus pentru a studia ştinţa criticului nostru .
vreo poiană mai avem o zi de drum !
Momentul hotărîtor in această privinţă , acela , cărui îi datorim definitiva formulare a teoriei energiei ce posedăm azi , e fără îndoială găsirea equivalentului mecanic al căldurii .
De aci , de la înnăltime , se vede tot Bu­ cureştiul , atît de zgomotos ziua şi acum atît de tăcut , încât se aude o cucuvae plîngând dincolo de gîrlă , la vechiul spital militar .
La 1835 , orăsenii din Rîmnic se plîng către deputatul judeţului ( No .
lîngă scaun şi în partea băncilor este uşa sălii ( H ) .
revizor din par­ tea cinstitei Eforii ( cînd şi cei mai mulţi au proeferisit o sumă simţitoare de bani pentru alcătuirea zidirii din nou ) au pros­ ferisit şi însuşi ele bună voinţă casele d- sale pînă la cea din nou zidire ; pe temeiul căreia făg-ădueli rezernîndu -ne , în de isnoavă cheltuială am intrat şi supuindu -ne iarăşi la lucrările cinstitului magistrat , am mai cheltuit încă lei 1400 cu mere­ meturile atît ale şcoalei cît şi încăperii domnului profesor , cînd iarăşi după reclamatia celui d'întîiu proprietar pentru căl­ carea contractului inchirierii , tot prin cinstitul magistrat am plătit şi alţi lei 1000 , sub cuvînt a se odihni ele pretenţiile sale .
Nu îngădui pi nimeni să -şi scut're ciubot'le di colb or di omăt în cameră , să stuipi p'gios , or să zvîrli capti di sigare » ..
Totul în natură se petrece cu ne­ cesitate - aci se rezumă ştiinţa lui Democrit ;
Constandin Sterian , Mihail Orumoiu , Florea Marinovici . IV .
Aşa dar , cum se presintă ştiinţa criticului în cestiune ?
şi cum se leagă cu întreaga argumentaţie ?
Şi această de­ claraţie , ele o aşa ele mare suficienţă , e destul ele categorică pentru ca să nu mai lase nici o îndoială asupra intenţiilor cu care d-l Gherea a început polemica sa .
Asupra acestei din urmă , câteva cuvinte nu vor fi de prisos .
Prin acestea el tăgădueşte implicit şi aplicaţiunea legii conserva­ ţi unii energiei asupra lor ; o consecinţă , ce n'are nevoe a fi exprimată aparte .
un lup ese de sub valurile sure , Repede înşfacă oaea şi cu ea fuge ' n pădure .
D- lui stalnicului Ioan Lahouri : Din multele raporturi ce a primit Departamentul de la c1regetorii judeţului şi din multele auziri s'au elat o înţelegere că acolea între orăşeni se urmează o mare neunire la clădirea scoalei naţionale şi aceasta numai din pricina a vre -o opt nume , iar treizeci şi şase sunt într ' o unire , : ; ; i unii au şi res puns cea ce de sineşi au făgăduit , iar alţii s'au sorocit a res­ punde fag'ăduinţa lor , cunoscând folosul si binele ce au a dobîndi tinerimea ;
- Este -o nouă creatură ! .
Dar , ziceau pe- atuncea unii - şi nu lără de terneiu , Ce se ' ntîmplă , dacă tronul se va da unei femei Ca la oameni ?
Cum ! fiindcă se poate zice că ideile împru­ mutate nu sînt personale ale celor ce le- au împrumutat , s'ar putea oare zice despre emoţiuni , de oarece ele sînt dupe d-l Maiorescu impersonale , că au fost şi ele împrumutate ? în .
Ei , acum , în urma acestei fenomenale argumentări ştiin­ ţifice , oare nu ţi- e permis să zici ... ?
noaptea vine , luna ese pe colnice ; Crainicii au stat din gură ; dac ' am remânea aice !
Planul unei clase .
Tristă întîmplare numai apariţiunea lor !
, Azi hîrdăile cu apă încă le- aş purta pe spate .
In urma arătatului cornplect adunându -se deocamdată o sumă de lei 13 mii prin organizaţia şi îndemnul arătat , tot atunci îndată , pentru că după chibzuirea ce am fost făcut că numai cu ară­ tata sumă de bani n'ar sta putinţă a se clădi o asemenea zidire , ca să nu se pricinuiască stînjinire învăţatului tinerilor şcolari , tot prin al însu -mi îndemn am jertfit cu câţiva din orăşeni o altă sumă de bani si am meremetisit alte case pen- tru şcoală , în care şi pînă astăzi urmează învăţătura .
Semnalăm publicarea recentă la editorul I. Bataille et C- ie din Paris a unui Traiti d'anatomie humaine , sub direc­ ţiunea Doctorului P. Poirier , de un grup de profesori din care face parte si Doctorul român Toma Ionescu .
Adică , pentru ca să fim în drept a zice , că feno­ menul psihic ne e cunoscut -- de cunoştinţa astronomică e totdeauna vorba , bine înţeles - ' , avem nevoe a dovedi prea­ labil , că fiece moment al lui e determinat , fără umbră de echivocitate , de fiece moment al condiţiuni lor materiale .
totdeauna cu î , ori-care ar fi vocala cu­ rată cu care corespund în alte forme flexionare ale aceluiaşi cuvînt , ori ale altor cuvinte din acelaşi neam .
şi am vezut cît de neprecise sînt raportările lor unele faţă de altele pentru a forma o parte din sistemul autorului în cestiune .
Orăşenii că sunt datori a o statornicl cu cheltuială din parte -le , este netăgăduit .
Respunsul d- sale însă nu atinge de loc principalele părţi ale articolului meu , ci mai în întregimea lui se mărgineşte a r espunde la doue frase ale mele , una în privinţa terminologiei ( ernotiunile imperso­ nale ) , alta care explică relaţiunea dintre reu şi egoism , şi în sfirsit vrea să arate că în articolele d- sale n'a existat contra­ zicere în privinţa personalităţii şi irnpersonalităţii în artă .
Pen­ tru mulţi , în adever , progresele şi tot ceea ce se leagă cu progresele metodelor ştiinţifice , nu păstrează caracterul pur abstract , necesar unei discuţii filosofice , ci sunt înveli te ca într'un soiu de manta sentimentală ;
ese -o oae L ..
Stă în gîtul seu cel ţeapăn , şi ' n mânia sa turbată !
nu , s'aştepte în salon .
In adever , ce însem­ nează a arăta că un termen este impropriu ?
sub titlul decaltc contraziceri la care d-l Maio­ rescu n'a respuns » , nu poate avea alt scop decît cel arătat mai sus ; dacă însă d-l Gherea nu şi- a dat seamă de aceasta , atunci ne cerem ertare că am putut să credem contrariul « Dar să vedem dacă d-l Maiorescu are cel puţin drep­ tate in partea aceea la care a respuns » , zice d-l Gherea .
Remine dar dovedit , că tot ce e reu moral provine din egoism , că egoismul e ră­ dăcina oricărui reu , în relaţiunile dintre oameni .
Pentru a lămuri mai bine aceasta , ne permitem a re­ produce aici un pasagiu dintr'un articol al nostru asupra stilului 1 ) .
da , punem cu îndrăsneală negru pe alb subt ochii publicului român , - legăm cele următoare tot de cuvîntarea amintită a lui E. du Bois-Reymond .
42 835 , Fevruarie 5 · Bucureşti . N. Ficolo .
» D- I Gherea zice în primul seu articol , că emoţiunile nu pot fi decît personale pentru că se petrec într ' o persoană .
Care să fie acest semn ?