Condusu de ele , uitai puterile tale proprie , si te dai cu totul unor visuri placute .
Corup . Sumariu .
Trăiească invăţămĕntul şi luminile , şi dee Creatorul ca ele să producă fructele cele mai escelinţi , de la cari numai se poate asceptà salutea , progresul şi prosperitatea acestei şi a ori-cărei ţări !
Institutul Vasilianu , hărăzitu junimei Romăne , 1831 .
Acesti arbori de care sunt radimate vitele , sunt mai toti jugastri ; nici mi- aducu aminte sa ti veutu alti arbori decat juga stri langa vite .
Ca atare atare erà şi iubitoru de binele şi progresul ţărei sale .
-- La 6 ore ajunscrӗmu in Pisino . _ _ _ _ _ _ _ * ) Opurile lui Ioanu Maiorescu , cuprinse in manuscriptele sale postume , se află sub presă la Tipografia Societăţii Junimea şi se publică sub ingrijirea D- Iui Titn Maiorescu .
In deşert toate aceste şi altele in restimpu de 3 ore , căt tinu conversaţiuuea : Părintele rĕmase intralesale , cumcă Romănii istriani sunt de cănd cu documentul din anul 1325 tot atăţi căţi erau atunci , şi că nu se potu desnaţionaliza ! Mi- am adusu aminte ce observasem şi la alţi Sloveni , precum şi ce- mi observase profesorul Zhishman in Triest , că toţi preoţii sloveni sunt panslavişti in inţelesul acela , că nu vĕdu in vechime prin locurile aceste decăt Slavi , ăncă dinaintea Romanilor , şi că şi acum pe toţi voru a- i face Slavi chiar unde nu se mai vorbesce salvonesce .
Tabla Mişeliilor , de D. V. Alecsandri .
Mai adaose in fine
Mĕ desparţii de părintele , care cu toată , via noastră dispută , implinise foarte bine cuviinţele ospitalităţii , ĕi dedeii o sigară de tabacu turcescu , pe care o puse bine spre a o ţine de suvenire , şi mĕ iuturnai la Pisino . _ _ _ _ _ * ) Preotul li -a arătatu acestu document in archival Slavilor despre meadă-di , din anul 1852 .
Fără cea mai mica păsare salută pe D. Camus şi Covaciu in limba croatico-slavică .
Tot in timpul Domniei lui Mihaiu Sturza se luarĕ moşiile scoalei din măna Grecilor , in urma unui procesu codusu de D. G. Asachi .
Aice erà frumuseţea insoţită cu măestria şi măreţul privià la ele ceva mai din depărtare , căci spre răsăritul miadă-diualu se redicau nisce munţi stăncoşi , pe ale cărora piscuri păreà , că se radimă blota plină de scăntei fălfăitoare .
13 . fugărirĕ pe regle Bela şi avurĕ o bătălie mare din sus de Fiume , după cum dice preotul , la locul numitu pănă astădi Grobnicu , ce vas ă dică locu de ingropăciune , de inmormĕntare , pentru că acolo se ingroparĕ cei căduţi in acea bătălie ; şi fiindcă şi la locul Cepici , lăngă Berdo , se află unu satu Grobnic ( pe charte Grobnico ) , -adaose popa- se vede că Romănii cei aduşi de Tatari lăngă Fiume au trecutu pe urmă la valea riuleţului Arsa şi au adusu ca sine şi numele Grobnic şi l’au applicatu la locul unde s’au aşedatu lăngă Cepici !
Ănsĕ cea tradiţiune istorică in privinţa aceasta , pe cănd earăşi nu erà nimicu mai firescu decăt a se consemnà impreună cu celelalte fapte ale lui Alecsandru Celu Bunu .
Vorbesci adeverul , Roman ! Roman .
Indeşert i- am pusu intrebări ca aceste : a ) Ce au devenitu Volochii , care după Nistor , celu mai vechiu cronistu rusu , au bătutu pe cei d’ăntei Slavi ce au venitu la Dunăre pe dreapta Tisei in jos , şi despre care Schloezer , editorul şi comentatorul lui Nistor , dice că după insemnarea cuvĕntului Voloch la Ruşi ar fi să fie unu populu de origine romană , anume Romănii , dar că nu crede că acestu populu , Romănii nostril , să fi fostu atunci ( secul .
Aci stam , căci indeşertu erau toate incercările , cel e făceam , ca să străbatu acestu spaciu misteriosu , pe cănd deodată se opresce unu glasu in audul meu : „ Intoarce -te de aci şi vină după mine , ” sunâ elu .
Mintesce apoi cele trei moşii lasate scoalei , şi adaoge , că acea instituţiune nedăndu roadele asceptate din pricina depărtării dascălilor şi inlocuirii lor prin alţii aduşi din Grecia , o restituie in drepturile ei de posesiune , şi pe dascalii de mai nainte in locurile lor , insistăndu anume că aceştia sunt mai buni şi mai folositori pămĕntului , cum se esprime elu , deăt dascăli , Greci .
In fine sosesce timpul renascerii naţionale , căci erà scrisu in cartea vieţei acestui poporu
Pe doi tineri intălneau ele astădi , amundoi şedĕndu pe earbă nu departe de izvoru .
e ) Pentru ce nu caută in Irenco della Croce „ Historia di Trieste ” ( tipărită in 1697 ) Lib .